Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 99 



Rantaniitty nousee kaikkialla liihempanii tahi etempiina 

 rannasta matalalla rinteellii kuivemmiksi maaniityiksi. Rannem- 

 pana ja paikoin sisempanakin ovat namat verrattain alavia ja 

 tuoreita. Leppiiin seassa kasvaa pihiajia, tuomia ja koivuja seka 

 paikoin yksinaisiii kuusia. Niittykasvun muodostavat Aira cce- 

 spifosa ja Calamagrostis lanceolata (valiin erikseen, valiin molem- 

 mat yhdessa) ruohoineen ja leppien alia olevine vatukkamaineen 

 ja Cor?i2(5-peitteineen. Kotakarin lepikoissa on laajoilla aloilla 

 liheitii ja kauniita ikfz/^wm-niittyjii, joissa Milium, Calamagrostis 

 lanceolata ja Agrostis vulgaris muodostavat rehevan niittyheinan. 



Sisempana ovat niityt tavallisesti kuivia Aira flexuosa-mii- 

 tyja, jotka osittain kasvavat runsaasti ruohoja (Hierac. umhell, 

 Epiloh. ang. y. m.), osittain peuranjakalaa, variksenmarjaa, ka- 

 tajia ja mantyja. Kaikkein kuivimmilla kohdin on harvaa man- 

 nikkoa ja paikoin pienia kuusistoja. 



Siella taalla on vaarainpensaita y. m. kasvavia matalia 

 kivikkomaita ja markia notkelmia seka lamperoita. 



Saarille omituisia rantamuotoja ovat niemien (etupaassa 

 kivikko- ja kivihieta-) valiset niittylahdelmat, kapeat lepikkotaus- 

 taiset niittyreunukset seka maatuville rantamatalikoille syntyvat 

 laajat vesijattomaat. 



Pienien niemekkeiden valisia niittylahdelmia loytyy muil- 

 lakin rannoilla, vaan saarien rannoilla ovat ne erittain huomat- 

 tavia. Paitsi ennen mainittuja Laitakarin ja Kellonkraaselin lansi- 

 rantaa on niita etenkin Kotakarin ja Hietakarin etela- ja lansi- 

 rannoilla. 



2^/7 1901. Kellonkraaselin lansirannan kivihietaniemekkeiden 

 valissa on matala lahdelma, jonka ranta ylenee maalle pain tasaisena, 

 pehmytpohjaisena niittyna. Vedessa ja veden aaressa kasvaa Eleocha- 

 ris pal. kaarevana vyohykkeena. Ylempana on seassa runs. Agrostis 

 alba ja pitkin matkaa Trigl. palustre. ^?eoc/«.-vyohykkeen jalkeen 

 seuraa matalasti nouseva rinne, jossa kasvaa runsas Calam. strictaia. 

 maalle pain harveneva Agrostis alba seka ruohoja kuten tavallisesti. 

 Taman takana kiertaa samaten kaarena runsaskasvuinen matala rinne, 

 heinia ja ruohoja sekaisin: 



