100 L Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



CarexjuncellaAupp&ii&ioiAihesLSssL, Lath, pal, s. t. tihea ryhma, 



Festuca rubra 7, Parnassia 4, 



Carex salina, niuk., Sonchus 4-3, 



,. glareosa „ Potentilla (lehtia) 4, 



Trigl. pal. „ Comarum 3, 



Agrostis alba „ Galium pal., harvana verhona, 



Phragmites 1 — 2, Salix pJiylic. (nareita) 3. 



Juncus Gerardi, harv. ja pikku ryhm., 



Ylempana on lepikkoreuna maakasveineen (Milium, Cornus, 

 Tanacetum, Solidago, Hierac. umbell). 



Kota- ja Hietakarin pikkulahtien rannoilla kasvaa useim- 

 miten Fhragmites-kB.SYus{o]di Eleocliaris & Agrostis alba- ja Ca- 

 lam. stricta & Carex jitnceZZa-vyohykkeiden ohessa. Calam. strida'n 

 seassa runsas Juncus Gerardi. 



Kapeita lepikkorantoja on saarilla vallankin sellaisilla 

 kohdin, missii puuttiui kivikkoisia niemia ja missa jaat ja aallot 

 muodostavat veden aareen hietasarkkia ja tonkyroita. 



Kellonkraaselin pohjoisrannalla on paikoin hietakumpura 

 aivan veden aaressa ja kasvaa korkeaa leppaa, pajuja ja maa- 

 niittykasveja (Agr. canina, Valeriana y. m.). Kumpuran jyrkalla 

 rinteella on niukalti Festuca rubra, Lath. pal. ja Juncus Gerardi^ 

 ja veden huuhtomalla hiedikoUa kapealti Eleocliaris pal. ja Ca- 

 rex salina. 



Toisin paikoin on veden aaressa pyoreasti koheneva hieta- 

 sarkkii, jonka harjalla on niukalti pensaita, ja koko rannan peit- 

 taa vedesta alkava harvahko Phragmites. 



Saaren itarannalla on noin 450 m pituudelta sangen ka- 

 peareunaista niittyrantaa. Eleocharis pal. on pienina saarekkeina 

 ja hyvin kapeana nauhana pitkin vesirajaa ja paikoin puuttuu 

 kokonaan. Loivalla, kapealla rinteella on Calam. stricta-niiiifdi 

 Carex salina- ja manYima-palvineen ja noin 5 askeleen paassa 

 vesirajasta Lath, pa^.-tonkyra ja kapea, paikoin katkeileva 3—5 



