102 /. Leiviskci, Oulun seudun merenrannoista. 



tarkastaen huomaa sen kauttaaltaan olevan taynna lampia, joissa vetta 

 on J;^ 1 dm ja saaria, jotka tuskin huomattavasti kohoavat alavam- 

 pain kohtain yli. Heikkojenkin merituulien aikana nousee vesi pit- 

 kin lahtia ja lampia ja huljuii matalain saarekkeiden yli. 



Kasvullisuus on talla rannimmaisella alueella niin harvaa, etta 

 maa paistaa selvasti lapi, ja siella taalla on aivan kasvittomia 

 palvia. 



Paakasvun muodostavat Agrostis alba ja Juncus Gerarcli seka 

 matalien saarekkeitten rannoilla kasvava Eleoch. uniglumis. 



Namat molemmat hennot kasvit kasvavat sekaisin paikoin toi- 

 nen {Agr. alba etenkin merelle pain, J. Get^ardi maalle pain) paikoin 

 toinen hieman riinsaampana ja niiden sinipunervat — ruskeat kukin- 

 not antavat koko talle laajalle rantareunalle omitiiisen tumman varin. 



Muita kasveja on seassa sangen niukalti. S. t. huomaa jonkun 

 Carex norvegica-iw^snUj yksinaisia Garex salina, Trigl. maritimum, 

 Caltha, Juncus alpinus seka pienia S. phylicifolia-nB.re\tSL. 



Kun tullaan lahemmaksi iilimmaisia pajukko & lepikkosaarek- 

 keita, kay maa hieman kiinteammaksi ja korkeammaksi. Agr. alba 

 vahenee ja katoaa, ja sijaan tulee Cal. stricta, Primula- ja Fot. an- 

 smwa-palvia seka harvahko Pedic. pal. Joillakin kohdin on rantapen- 

 sikon aaressa pehmoisempaa, kosteahkoa maata, johon on asettunut 

 Carex salina. 



Saaren etelanokan kohdalla olevan pensassaarekkeen (A) va- 

 semmalta puolen (katso karttaa) pistaa kauvas maalle pain niittylah- 

 delma, 



Niityn alkuosa on harvahkoa Cal. stricta & J. Gerardi-niitiY'sL. 

 Maanlaatu on yha hienoa hietaa, pinta kuivahkoa, melkein sammale- 

 tonta. Edellamainittujen heinain seassa kasvaa Primula sibirica jo- 

 tensakin runsaina palvina, Potent, ans. samaten ja Carex norvegica niu- 

 kalti alavammilla kohdin. 



Tallaista niittya jatkuu kauvas sivulle pain ja maalle pain noin 

 200 askelta, kunnes oikealla puolen olevan pensikon kohdalla maa 

 tulee kiinteammaksi, kuivemmaksi ja epatasaisemmaksi. Pienilla, kos- 

 teilla palvilla on Carex worve^rtm-koloniioja; alavilla tasankopaikoilla 

 on Cal. stricta yha runsaana, vaan suurimmaksi osaksi on alue kui- 

 vahkoa, kituvalta nayttavaa J. Gerardi & Carex glareosa-niitijEL. Pri- 



