Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 107 



suns vesikasveineen ja halofyytteineen, ylapuolelta ojitettu keto- 

 niitty ihan tavallisine maakasveineen: PJileum, Aira y. m. 



Rantojen Uirkeimmista kasveista ovat toiset, kuten Carices 

 salime ja Jimciis Gerardi, tunnettuja halofyytteja, toiset taasen, 

 kuten Calamagrostis stricta ja Carex jimcella, yleisia rantojen 

 tahi kosteain maiden kasveja. Taustan kasveista toiset valtta-^ 

 vat yleensa rantoja ja markia maita, toiset erityisesti merenran- 

 toja. Kullakin seka rannan etta taustan kasvilla on lisaksi viela 

 omat vaatimuksensa kasvupaikan kosteuteen, valoon y. m. seik- 

 koihin nahden. 



Eroittaaksemme merenrantaniityn sita rajoittavasta maanii- 

 tystii on etsittava toiselta puolen sellaisia merenrantakasveja, 

 jotka rannalla runsaastikin kasvavina eivat kiipea maaniittykas- 

 vien pariin ja toiselta puolen sellaisia yleisia maaniittykasveja, 

 joita ei enaan tapaa rantakasvien seassa. 



Merenrannan ominaisuuksista tulee tassa etupaassa kysy- 

 mykseen merivedennousu ja maan suolanpitoisuus. Selvityk- 

 seksi mainitaan seuraavassa lyhyesti muutamain tarkeampain 

 rannikkokasvien esiintymisesta Oulun seudulla. 



Eleocharis palustris on yleinen rantakasvi ja kasvaa meren- 

 rannalla vedessa laajoina saarekkeina ja rantavyohykkeina seka 

 etempiina vesirajasta etenkin hietapohjaisissa lammikoissa ja not- 

 kelmissa. 



Eleocharis uniglumis on merenrantakasvi ja esiintyy veden 

 aaressa ja lamperoissa lahella vesirajaa pitkin koko aluetta. 

 Etenkin tasaisilla kutusavirannoilla kasvaa se llihinna vetta laa- 

 joina niittyina. 



Agrostis alba'si loytyy Oulun seudussa muuallakin, vaan 

 merenrannoilla esiintyy se huomattavana merenrantakasvina. 

 Vesirajassa nakee sita kaikkialla enemman tahi vahemman. Hie- 

 tasaaren, Kiviniemen ja Koskelan rannan epatasaisilla hietaran- 

 noilla se reunustaa tavallisesti veden aaressa olevia hietasark- 

 kia, tasaisilla kutusavirannoilla muodostaa laajoja reunusniittyja 

 yhdessa EleocJi. iinigl. kanssa ja tasaisille, pehmeille lahtienran- 

 noille asettuu £'/eoc/zam-alueen yliipuolelle laajoiksi Agrostis alba- 

 voiksi (hanhiheiniiniittyja). Etempiina vesirajasta on Agrostis alba- 



