Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 1. 9 



sedermera afhandlats af Gunnar Andersson i bans »Svenska 

 viixtvarldens historia» och »Studier ofver Finlands torfmossar 

 och fossila kvartarflora» ^). Den jordarternas terminologi, som 

 Andersion framstallt i sin senare afhandling, bar kommit till 

 anviindning iifven i forevarande uppsats; endast betraffande »dy- 

 torfven» ^) ma framhallas, att von Posts benamning »dy» synls 

 iindamalsenbgare, eniir det forefaller lampligare att med dytorf 

 beteckna blandningsformer af dy och obka torfslag, t. ex. starr- 

 torf och frakentorf. 



Afven vid margelbildningen spelar djurvarlden en viktig 

 roll. Inom undersokningsomradet ar det siirskildt skal af Car- 

 diiun eclule, Mytihis edulis och Tellina baltica, som anbopas i 

 storre mangder; ofriga mollusker aro mindre viktiga. Lager af 

 s. k. snackmiirgel har antraffats i backsluttningen invid Byviks- 

 iingen, som ligger vid Byviken pa Danskog, vidare pa Skaldo- 

 landet pa Sundom bemmans mark. Dylika lager skola val iinnu 

 iipptackas flerstades, blott man soker efter dem. Pa grundt 

 vatten ses niistan ofverallt utom i innersta skargarden storre 

 eller mindre mangder af de namnda musslorna och deras skal. 

 I sundet mellan Likarholmen (en udde pa Skaldolandet) och 

 den W darom belagna Svedjeholmen ar bottnen tamligen rik- 

 ligt bestrodd med dem. Detsamma ar fallet i manga andra 

 sund, diir en nagorlunda kraftig strom rader. Ofta uppkastas 

 musselskal och snackskal pa stranderna, och i tangbiiddarna 

 traffar man niistan alltid mangder af dem. De utgora afven en 

 vasentlig del af tangmyllan och maste i icke ringa grad bidraga 

 till att oka dennas naringsvarde. 



Vaxtvarlden paskyndar uppgrundningen pa mangahanda 

 satt. Diatomeernas betydelse for gyttjebildningen ar kiind. Af- 

 ven andra mikroskopiska kryptogamer, sasom desmidieer, aro 

 verksamma. — Bland storre alger ma siirskildt framhallas den 

 vanliga blastangen (Fucus vesiculosics), hvilken i synnerbet i 

 yttre skargarden bildar ganska ansenliga biiddar langs striin- 



1) Bulletin de la commission geologiquo de Finlande, n:o 8; Feu- 

 nia XV. 



2) Andersson, Studier etc, sid. 10. 



