Acta Societatis pro Fauna ct Flora Fennica, 23, 11:0 1. 13 



hvilken tillandningarnas utstriickning och art, margelbildningars 

 forekomst m. m. framgar. 



De af Rosberg besokta trakterna af Snappertuna bilda 

 ostra gransen for det omrade, ofver hvilket mina undersoknin- 

 gar strackt sig. De i W vid Hangoudds striinder mangenstades 

 forekommande sandaflagringarna bar jag icke studerat, eniir de 

 bilda en alldeles skild grupp for sig. Icke heller bar tiden med- 

 gifvit ett besok vid Pojo vikens striinder. Mina studier in- 

 skriinka sig salunda till omradet Ekenas stad — Kopbole och 

 de soder om denna linje belagna oarna, men afven denna areal 

 ar langt ifran fullstandigt undersokt, hvilket nogsamt af det fol- 

 jande torde framga. 



Om man betraktar en karta ofver Ekenas skargard, frap- 

 peras man genast daraf, att bade de storre och de mindre oarna 

 ofta i hufvudsak aro utstrackta i riktningen W — E, och att de 

 atskiljas genom langa och smala sund. En sadan vattenled fm- 

 nes mellan fasta landet och den stora on Gullo-Degero, en 

 annan, den s. k. inre farleden, mellan namnda och Skaldolan- 

 det. De talrika annu langre soderut belagna mindre oarna iiro 

 jamviil sa grupperade, att flere i nyssniimnda riktning gaende 

 vattenband uppsta. Vi skola i det foljande behandla dessa 

 strackningar skildt for sig. 



Den nordligaste af dessa vattenleder loper, sasom nyss 

 anfordes, mellan fastlandet och Gullo-Degero. Fran 

 den 1 mil langa, stall vis mycket grunda Ekenasfjarden kommer 

 man till den betydhgt mindre Basafjiirden, som genom ett 300 

 m bredt sund mellan Knipniis och Gammelboda star i forening 

 med Dragsviksfjarden. Denna sammantranger sig till ett smalt 

 sund invid Langansbole, och diirefter bar man ater ett nagot 

 vidare vatten mellan Grop, Wastanby, Horsback och Karrby i 

 N samt Norrby i S. Anda hit kan man vid liimplig vind komma 

 med skargardsjakter och galeaser, men Uingre gar det icke. Ty 

 NE om Norrby utbreder sig den hlla, synnerligen grunda Fla- 

 dan, som dessutom till stor del iir uppfylld af vass [Phragmi- 

 tes), saf (Scirpus lacustris) och kafveldun (Typlia). Annu triingre 

 bhr dock passagen, som nu under en striicka af 1,8 km liingd 

 loper i sydlig riktning. Sedan man hunnit forbi landsviigsbron 



