64; 1. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



Toisessa kohden ei rannalla ole poukamaa, vaan hietaiset ran- 

 tasarkat alenevat matalaksi niittylahdelmaksi. Maanlaatu hietaa. 



Veden aaressa on noin 4 askeleen levyinen Equisetum limositm- 

 kasvusto (8). Sita kiertaa kaarena runsaskasvuinen heinavyohyke, 

 jossa vasemmalla on rehevaa Calam. stricta 8 — 9 ja oikealla runsas 

 Carex salina aqyatiliformis (9) ja ylempana palvena Carex salina 

 fusca. 



Taman takana kiertaa Juncus filiformis & Viola ^j/a/.- j. n, e. 

 rinne (Lythnmi 3 — 4), jonka yliipuolella on kaiiniin punerva Agr. 

 cam'wa-niitty. 



Ag7'. canina 7 — 8, Comarum 6, Viola pal. niukalti, 



Cal. stricta 2 — 3, Valeriana 2 — 4, Tiif. repens^ ylempana 



palvia. 



Kuivaksennenan ja Patenniemen pohjoispuolella olevan laa- 

 jan rantalaitumen valilla on kapeita niittyrantoja ja laajempia 

 markia niittylahdelmia. Edelliset ovat kauttaaltaan samanlaa- 

 tuisia kuin Kuivasojansuun seutuvilla, ja lahdelmat ovat paa- 

 asiallisesti Carex juncella & Cal. stricta-mWifdi rannempana seassa 

 olevan Agrostis alhan ja ylempana Festiica riibra''n kanssa. Pikku 

 mutkain perukoissa j. n. e. on siella taalla joku pienempi Carex 

 salina flavescens- ja fiisca-ryhmsi. 



Laajojen laidunmaitten valissa on Kellossa Kalimenjoen- 

 suun etelapuolella noin 300 m pituinen rantaniitty. Noin 50 

 vuotta sitten oli niitty viela veden vallassa ja ranta kulki nykyi- 

 sen lepikon vieritse, missa matala tonkyrarinne nayttaa entisen 

 rannan paikkaa. 



Maanlaatu on hienoa, ruosteensekaista hietaa. Niitty nou- 

 see vedesta hyvin loivasti ja on paikoin latakkoista seka pinnal- 

 taan epatasaista. 



Veden aaressa on laajalti EL ^a^-saarekkeita, ja niiden 

 ylapuolella rehevan puoleista Cal. stricta & Carex junceUa-niitiYa, 

 ja paikotellen runsas Carex aqvatilis (70 cm korkeaa, runsaus 

 9). Latakkopaikoissa on Menyanthes, Carex norvegica j. n. e. 



Maallepain mennen muuttuu kasvu vahitellen. Kiinteilla 

 kohdilla alkaa olla Carex vulgaris, J. filif. ja Festuca seka Lath, 



