Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 65 



jml. y. m. etenkin siellii taiillii olevain pienten pajupensaiden 

 ymparilla. 



Mustaiahden ja Rivinnokan valiset niittyrannat. Edellii kerro- 

 tuista niittyrannoista eroavat namat Haukiputaanjokisuun etela- 

 puolella olevat rannat siina, etteiviit ne muodosta yksijaksoista 

 tasaista hieta- tahi savihietarantaa, vaan ainoastaan niittylahdelmia 

 ja palvia kivikkoisten niemekkeiden ja karien viiliin. Maanlaatu 

 on hietaa ja savensekaista hietaa, vaan kaikkialla on seassa pie- 

 nia liuskakivisirpaleita. 



Rantojen kasvullisuus saa taalla toisellaisen muodon. Nie- 

 milla ja niittyjen taustoilla esiintyy taalla leppain ja pajujen jou- 

 kossa huomattavia ffip^;op7iae-pensaistoja, joita ei ollut lainkaan 

 edeliisilla rannoilla. Veden aaressa olevilla hietapenkereillii on 

 taallakin Calamagrostis strida huomattavimpana ja pienissa niitty- 

 lahdelmissa Calam. strida & Carex juncella, vaan kaikkialla on 

 seassa runsaasti Jimcus Oerardi. Matalat, tasaiset niittyrannat 

 ovat etupaassa Agrostis alba & J. Gerardi-miiiyk ja kuivemmissa 

 viihtyy runsas Carex glareosa. Carex maritima' 3i ja salinaa. on 

 siella taalla palvia. Muiden niittykasvien joukossa kasvaa taalla 

 runsaasti Primula sibirica, jota edeliisilla rannoilla oli vaan 

 niukalti, ja lisaksi Plantago maritima seka Glaux. 



Seuraavissa muistiinpanoissa on niittyrantojen ohessa ku- 

 vattu havaintopaikalla olevat sorasaarekkeet ja niemet niissa 

 esiintyvine kasveineen. Mustaiahden laidunrannan jalkeen on 

 ennen Ruoholettoa pieni soraniemeke, jonka oikeassa kainalossa 

 on vahainen niittylahdelma. Tastii on otettu seuraava muistiin- 

 pano. 23/^ 1900. Taulu II N:o 11. 



Kohdalla on maalla korkea, komea kuusikko, joka rinteena las- 

 keiituu rantaa kohti. Kuusikon reunalla on seassa koivuja seka jo- 

 kunen pihlaja. 



Jyrkalla penkereella laskeutuu kuusikko oikealla koivikoksi ja 

 vasemmalla hiedikoksi, josta matala selanne jatkuu merelle pain paat- 

 tyen edella mainittuun pieneen kivikkoniemeen. Oikealla (kartan ulko- 

 puolella) kulkee samallainen selanne hyvin matalana ja kohoaa kivik- 

 koiseksi Ruoholetoksi — ennen saari, nykyaan niemeke. Valiin 

 jaa matala lahdelma, joka on maatunut niityksi. 



