70 I. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



kin pikkukivikoissa. Harjanteen biedalla kasvaa etupaassa Juncus 

 halticus tiheina ja harvempina ryhmina. Heinia kasvaa nokempana 

 s. t. joku ryhma Aira hottiiica'a, yleensa harva Festuca rubra ja pai- 

 kotellen niukka Cal. strida. Muita kasvaa yleensa J. Gerardi, Son- 

 chus seka Plant, maritima (niuk.). 



Kulkien niemen nokalta maalle pain tapaa seuraavia kasveja. 

 Hippophae' n seassa on ed. lisaksi jot. runs. Vicia cracca. Jonkun 

 matkan paassa maalle pain St. graminea (runs.), Trif. repens, Tanace- 

 tum, Leontodon, Bumex acetosa ja Agr. canina (kaikkia yleensa niu- 

 kalti). Hiedikolla niukalti Aren. peploides. Kauvimpana olevassa Hix)- 

 jj>02;7iae-pensikossa kasvoi lisaksi Solidago ja Ach. millef. seka vieressa 

 hiedikolla Anthoxanthum 1 ja Silene litoralis 1. 



Vahan matkan paassa oikealle edella kuvatusta lahdesta 

 on Ruoholetto-niminen kivikkoinen niemeke, jonka merenpuo- 

 linen ranta on kuvattu kivihietarantana (siv. 29). Maanpuolella 

 laskeutuQ leton korkea kivikkomaa hietarinteena olevaksi nii- 

 tyksi, jonka oikealla puolen on Seipiperanlahti rantoineen ja 

 vasemmalla puolen letolle meneva matala kannas ja siina askei- 

 seen Cal. 5^nc^a-niittyyn vieva notkelma. 



Hiedikolla kasvaa harvassa Elymiis, Agr. canina, Aira 

 ft., y. m. 



Notkelmassa (askeisen Cal stricta-niiiYu oikealla puolen) 

 on aluksi pal vena Carex salina flavescens, sitten koivikon alia olevan 

 pikkupajurinteen (c) alapuolella tav. Cal. strida &. Carex jiincella 

 & J. Oerardi-niiiV^ ja sen toisella puolen pienonen Carex salina 

 flavescens & Carex maritima-nniiypalYi. Taman jalkeen on tasa- 

 nen ja laaja, Seipiperanlahden rantaan ylettyva niittymaa. 



Seipiperanlahden rannat. Taulu II N:o 12. 



Ruoholeton oikealla puolen on ennen ollut laaja poukama 

 nimelta Seipipera, jonka suussa oli Naistenletto niminen saari. 

 Noin 30 vuotta sitten paastiin viela veneilla kulkemaan Naisten- 

 leton ympari. Nykyaan on Naistenletto niemi, vaan viela on 

 sille vieva kannas niin matala, etta myrskyilla laineet vyo- 



