Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 71 



ryvat sen yli. Kapea, leton oikealla puolen oleva salmi vie ny- 

 kyaan lahteen, joka on matala, arviolta yli 100 m leveii ja ma- 

 talarantainen. 



Edellisessa muistiinpanossa mainittu kuusikko jatkuu Sei- 

 piperanlahdenkin ympari, vaan kulkee kauvempana ja on ala- 

 vampaa maata. Lahden perukan kohdalla on metsaa kasvava 

 suo ja sen merenpuolella pensasniitty, joka kapeaa aukkoa myo- 

 ten jatkuu rantalepikon lapi rantaniityksi. 



Eraassa kohden tulee rantapensikko noin neljan, viiden aske- 

 leen paahan vesirajasta. Niittyreunus on loivaa ja tekee toyraan ihan 

 veden aaressa. Toyraan alia on kapea reunus liuskakivia ja joitakin 

 suurempia joukossa. (a) 



Vedessa kasvaa kapealti EL pah Maanlaatu on tonkyralla ja 

 sen ylapuolella hietaa, jonka seassa ja alia liuskakivisirpaleet kavel- 

 lessa ratisevat. 



Reunalla kasvaa kapealti Aira bottnica (s. t. pienia tupasryh- 

 mia). Sitten on askeleen leveydelta Cal. s^ncfa-vyohyketta (seassa 

 runsas Gal. pal. ja Potent, anserina (6), Parnassia 4) ja sen ylapuo- 

 lella Agrostis canina & kukkaisalue. Kahden viimemainitun valille oli 

 korkean veden aikana ajautunut merirojua. Viimemainitulla alueella 

 kasvoi heinia niukalti: Ag7\ canina 6, Festiica rubra 5, J. Gerardi 

 4 seka Carex vulgaris, Ruohoja on runsaammin. Lath. pal. ryh- 

 mina tih., Bhin. minor 5 — 6, Euphr. bottnica, runs, pienia ryhmia, 

 Primula, useita aika tih. palvia, etenkin pitkin niemen sivua vasem- 

 malle. Pot. ans., jokunen ryhma. 



Naiden lisaksi niukalti Polyg. vivip., Comarum, Leontodon ja 

 Vicia aracca. 



Raniapensikon muodostaa Salix ph. ja Alnus incana (4 m puita). 

 Pensaiden suojassa olevista kasveista herattavat etup. huomiota Eubus 

 arct,, Valeriana ja Trientalis (sisapuolella). 



Lahden perukassa oleva laajempi niittymaa on hyvin alavaa ja 

 latakkoista, hienohietaista ja limapintaista maata. Seka vedessa etta 

 kuivalla kasvaa talla kohden laajalti Eleoch. pal. rehevana ja aika 

 tiheana. Seassa on Agr. alba, ensin yksinaisina ja pienina palvina, 

 sitten runsaammin ja laajoilla aloilla. Maan tasaisesti noustessa muut- 

 tuu kasvu yha edelleen. Paakasvina alkaa olla J. Gerardi, seassa 

 on viela aika runsaasti El. pal. ja vallankin Agr. alba ja lisana Ca- 



