72 I. Leiviska, Oulun seudun merenrannoista. 



rex juncella harvoina tuppaina seka matala ja harva Cal. strida. 

 Vahan matkan paassa muuttuu jo Cal strida valtakasviksi. Seassa 

 on runsaasti J. Gerardi ja ruohoista Primula sib. seka Fotent. anse- 

 rina (Primula kasvaa tassa kuten muuallakin pienissa palvissa, joissa 

 aluslehtiruusukkeita on niin tiheassa, etta on melkein lehti lehdessa 



kiinni). 



Taman alueen maanpuolella tiilee maa kiinteammaksi ja kui- 

 vemmaksi. Cal. strida harvenee tahi katoaa ja Carex glareosa esiin- 

 tyy valtavimpana. Juncus Gerardi, Primula ja Potent, ovat viela run- 

 saasti joukossa. 



Sitten muuttuu maa kulon ja kuivan nakoiseksi. Matala Carex 

 vulg., Salix ph.-nareei, Juncus filif. ja ruohoista Pedic. pal. ja Lath, 

 pal. kasvavat runsaimpana, kunnes pensaiden raj alia on vahan pen- 

 germaa ja Salix repens, Mijrica, Agrostis canina, Euphr. hottnica ja 

 runsas Lath. pal. ja Valeriana muodostavat kasvipeitteen. Pensaiden 

 luona on myos tiheita Trif. repens-ipalw'm. 



Eraassa J. Gerardi-alueen keskella olevassa notkopaikassa kas- 

 voi runsaanpuoleisesti Carex salina aqvatilif. 



Sammalkasvu oli pitkin matkaa kuten tav. pienen pienta Am- 

 Uystegia, Br. ventricosum j. n. e. 



Vasemmalle perukasta kohoaa maa hieman nopeammin. Agrostis 

 alha'n ja sita seuraavan Agr. alba & Cal. strida- alueen jalkeen on 

 kuivahkoa, kituvan nakoista aromaata, jossa Cal. strida ja J. Gerardi 

 muodostavat huonon, niitettavan heinakasvun ja Primula sib., Carex 

 glareosa ja Pot. ans. kasvavat aika runsaasti pohjalla. Tassa aro- 

 maassa on joitakin Carex salina aqvatilif.- ]2iiiavescens-noike\m\a.,io\^en 

 jalkeen maa nousee verrattain jyrkkana kuivaksi makiniityksi (Aira 

 ilex., St. gramin., Solidago, Bumex acetosa y. m. Makiniityn meren- 

 puolella on matalampaa, tavallista pensasniittya ja sitten rantalepik- 

 koa, jossa leppain juurilla kasvaa H.ipp)ophae. 



Lahden vasemmalla puolella on lahden ja Ruoholeton valilla 

 tasanen, matala ja laaja niitty, jossa maanlaatu on enimmakseen lie- 

 juista, punervaa savea ja savihietaa. Yhtenaan on maassa vesikoloja, 

 ja pienia kiinteampia maapalvia. Monin paikoin tuntee pienten lius- 

 kakivisirpaleiden ratisevan saven alia. 



