Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 73 



Koko tama laaja alue on niioltaan samallaatuista, sinipunervaa, 

 pehmoista, matalakasvuista Agrostis alba & J. Geran?i-niittya, jonka 

 sinipunervasta viirista eroaa s. t. olevia tumman vihreita, rehevia ja 

 tiheita El. j?aZ.-saarekkeita ja hieman korkeampia pienen pienia har- 

 jakkeita ja kivien ymparystoja ruskeanviherioine Festuca rubra & Ca- 

 lam. 5fWc^a-palvineen. Agr. alba ja J. Gerardi kasvavat molemmat 

 runsaasti ja niin sekasin, etta enimmakseen on vaikea sanoa kumpaa 

 olisi enemman. Seassa oli: El. unigl.^ paikoin hyvin runs., enimnn, 

 harvahkoa 4 — 5, Trigl. marit. 4, Tr. pal. 3, Aira bottn. s. t. kor- 

 keammilla kohden, Carex norveg. s. t. jokiinen pieni palvi eli ryhma, 

 Pot. ans. 3 — 4 ja palvia, Primula pienten kiinteampain kohtain reu- 

 noilla ja maalle pain runs, palvia, Glaux. s. t. harvassa ryhmia (missa 

 on kivia). 



Edella mainituilla hieman korkeammilla ja kiinteilla kohdin ja 

 kivien ymparystoilla kasvaa Calam. strida'n (6) ja Festuca n seassa 

 (6 — 7) sangen runsas Primula ja harvahko Carex glareosa ja Glaux. 



Edella kuvattu Agr. alba & J. Gerardi-m\ii^ eroittaa Nais ten- 

 let on mantereesta. Tata niittya rajoittava osa ja leton lahden puo- 

 leinen ranta on edellista kiinteampaa Carex glareosa & Cal. stricta & 

 Festuca rubra harvahkoa niittya. Itse letto on samoinkuin Ruoholet- 

 tokin korkeaa ja kivikkoista, leppaa ja 1 m korkuista Hipj^ophae-pen- 

 saikkoa kasvavaa karimaata ja rneren puolinen ranta kivikkoa. 



Seipiperanlahden oikea ranta on samanlaatuista, vaan kapeam- 

 paa. Matalilla, liejuisilla kohdilla on Agr. alba & J. Gerardi-\f6 

 rannimpana ja sitten etempana Cal. stricia & J. Gerardi. Kiinteam- 

 milla kohdin on veden aaressa Aira &o^fwica-ryhmia ja rinteella vankan- 

 puoleinen Cal. stricta ja ylempana taasen J. Ge>-ardi valtavimpana. Agr. 

 alba & J. (remrcZi-niityssa esiintyy huomattavan runsas Trigl. marit. 

 (tuppaat paikotellen 5 — 6). Kivien aarillii pitkin matkaa runs. Glaux. 



Etemmas Ulkoniemennokkaa kohti mennen on merta vastassa 

 olevalla kapealla, kivikkoisella niittyrannalla kivikossa runsas Aira bott- 

 nica, kivikkojen valissa olevilla pehmeilla kohdin runs. Agr. alba. 

 Rinteella taallakin vankka Cal. stricta ja ylemp. J. Gerardi. Seassa 

 runsas Plant, marit. ja Trigl. marit. Ylempana kuivissa kivikkojen lo- 

 missa Festuca 8. 



Ulkoniemennokan etelainen ranta on loivasti kohoavaa hieta- 



