74 I. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



rantaa, veden aaressa limapintaista. Vedessa kasvaa El. unigl. Sitten 

 on kapea Agr. alba & J. (^er.-reunus ja sen ylapuolella korkeaa, ko- 

 meaa Col. strictaa. Seassa: 



J. Gerardi 5 — 6, Oal pal. 5, 



Agr. alba, rajalla, Pot ans. 4—5, 



Car. glareosa niuk., Comarum. 3 — 4. 



Ylempana ennen pensaita Lath. pal. pienia, tiheita ryhmia. 



Pensaikon muodostaa Alnus incana, S. phylidf, seka Hippjophae. 

 Pensaikon suojassa olevalla puhtaalla hiedalla kasvaa runsaanpuolei- 

 sesti Tanacetum ja Leontodon, jonka aluslehdet melkein verhoavat 

 maan. Niukalti oli viela Cal. stricta, Fest. rubr., Poa prat., Stellaria 

 graminea seka Valeriana. 



Kempeleenlahden niittyrannat. Kiviniemesta Kempeleenlah- 

 den perukkaan ylettyvii laaja niittyranta eroaa edellakuvatuista 

 rannoista etupaassa siina, etta sen savitaustoille on muodostunut 

 suontapaisia niittypalvia ja merenrantasoita. 



Ranta-alueen taustana on taalla pensasniittya ja sen yla- 

 puolella osaksi saviperiiisia viljelysmaita, osaksi rameita ja niit- 

 tyja. Lahden perukan etelapuolella kulkee korkeahko kangas- 

 maa paattyen Saionniemen juurella olevaan Vihiluotoon. 



Pensasniityn alapuolella on saviperaisia tasaisia niitlymaita, 

 jotka alkavat heti Kiviniemen korkean hietarannan takaa ja ylet- 

 tyvat aina lahden perukassa olevan kangasmaan laitaan saakka. 

 Parissa kohden ylettyy tama saviperainen tasanko aivan vesira- 

 jaan saakka, vaan ylipaansa on meren ajamaa hienoa hietaa 

 rannalla kerroksena savimaan paalla. Meren pohja on tasaista, 

 hienoa hietaa. 



Kiviniemen luona on jyrkanpuoleisen pensasrinteen alia 

 ollut marka saviranta viela noin parikymmenta vuotta sitten 

 (kansa nimitti sita »savirotko»), vaan vahitellen on veden aareen 

 ajautunut matala hietakerros, jonka alia noin 1 m syvyydessa 

 (ja lahempanakin) on jo savea. 



Muuten on ranta Kiviniemen puolessa avoinna koville lansi- 

 tuuUlle, ja aallot ovat ajaneet hiedan veden aaressa mataloiksi 



