Ada Socielatis pro P'auiia et Flnra FVnuica, 23, n:o 1. 7 



samma, bildas alllid sturre isstycken. Viixterna afslitas och 

 ilro tvLingna att folja drifisen iit i viirlden. 



Slutligen finnas produkter af organiskt ursprung, som hell 

 iiro inneslutna uti isen och diirfor ej heller vid blid viiderlek 

 gifva orsak till nagon smiiltning. Delta iir fallet med allt, som 

 vid sjiilfva frysningsprocessen svafvar uti vattnet, strax under 

 vattenytan. Hit liora eii mangd mikroskopiska viixter och djur 

 samt liimningar af sadana. Men iifven slorre foremal blifva ej 

 siillan inbiiddade. Sa tiiiffades i december 1898 utanfur det s. 

 k. Flyet (se nedan) invid Ekeniis stad grona hopar af Lemna 

 trisulca infrusna i isen. 



Bottenfrysning kan under vissa forhallanden gifva anledning 

 till forflyttning af olikartadt material, i det att en del af bottnen 

 fastfryser vid isen och bortfores med den. Delta sker da is- 

 laggningen forsiggar vid lagt, varsmiiltningen ater vid hogt vat- 

 tenstand. Da isen vid stigande vatten hiifves uppat, forblifva 

 de delar, som iiro tillrackligt hardt bottenfrusna, ororliga och 

 ofversviiramas af vatten (»flodvatten»). Ofta blir trycket sa 

 starkt att isen spriinges och rakor uppsta. Dessa stracka sig 

 ofta tviirs ofver fjardarna och sunden, men stundom iifven liings 

 stranderna; det senare fallet iir i synnerhet af betydelse for 

 materialtransport. Rakans riktning beror pa en mangd omstan- 

 digheter: isens tjocklek, stromdrag o. s. v. Strandrakorna upp- 

 komma mellan stranden och den bottenfria isen inom ett om- 

 rade, dar visserligen en del af bottnen ar frusen, men dar ka- 

 len icke gar synnerligen djupt ned. Rakan bildas da liings den 

 liingst ut fran stranden beliigna linje, diir bottnens motstiind iir 

 storre iin isens hallfasthet mot brytning. Narmast ytterom denna 

 linje upplyfter alltsa isen den diirmed sammanfrusna bottenmas- 

 san (vanligtvis gyttja, lera, dy eller en blandning af dessa jord- 

 arter). Vidden af detta transportomrade beror pa isens tjock- 

 lek, den hastighet, hvarmed vattnet stiger, bottnens beskaffenhet 

 0. s. V. Med den upprifna bottenmassan folja rotter, rotstoc- 

 kar och andra delar af de viixter som finnas pa platsen. Dels 

 transporteras detta material med isen till andra platser, dels 

 bhr det kvar pa stiillet. Hiirigenom motarbetas visserligen upp- 

 grundningsprocessen inom transportomradet, diir ju djupet ma- 



