18 Hiiyren, Vegetationen pk tillandningsomradena i Ekenas skarg&rd. 



ut mot Ryssholmen. Vattnen langre at oster aro fortsattningen 

 pk denna fara. 



Fran Miisterviken utgar invid Basa at S en mindre, bred 

 vik, som medels ett hoglandt nas — det smalaste stallet pa 

 Degero — ar afskild fran den soderifran inskjutande Jumalvi- 

 ken. Mellan Degero i E och Gullo i W synes pa de gamla soc- 

 kenkartorna ett smalt sund som numera icke existerar. Om 

 dessa trakter har min syster Eva Hayren, som, intresserad af 

 saken, dit foretagit en utflykt pa tva dagar, antecknat ungefar 

 foljande : 



»Vid Svartholmsudden var en obetydlig tillandning. Vid 

 Byholmen var bredden 20 m, langre fram omkring 10 m. Den 

 lilla holmen nara Nyboda ar forenad med Degero. Vid stranden 

 nedanfor Nyboda antraffades en pa sina stallen 40 m bred till- 

 landning. Langst inne i viken fanns en stor tillandning; sedan 

 den tid, da den for 1842 ars sockenkarta till grund liggande 

 kartan uppgjordes, har viken blifvit 400 m kortare. Omradet 

 bar forvandlats till en sumpig ang. Den langa smala viken, 

 som sedan foljer, var ganska djup och uppgrundas nog ej pa 

 lange. Pa de sma holmarna langre fram finnes ingen tilland- 

 ning. Den stora holmen har forenats med Degero. I det till- 

 landade sundet mellan Degero och Gullo var jag ej langre an 

 till torpet, dar viken for narvarande slutar, men dar uppgafs, 

 att det langre fram fanns endast angar, saledes ej nagot vatten, 

 trask eller dylikt. Foljande dag besoktes vikarna i narheten af 

 Gullo gard. Tillandningarna framga af kartan. Ofverallt gyttja, 

 icke pa ett enda stalle sand.» 



Den andra stora vastostliga vattenleden, som ar den mest 

 typiska, utgores af den s. k. inre far led en. Da man fran 

 Ekenas fardats at S ofver Ekenasfjarden, genom Hvitsands sund 

 och uppnatt Bjornholmen, viker denna farled af at ENE och E. 



Har aro tillandningarna redan betydligt mindre vidstrackta 

 an langs den innersta vattenvagen. Afven till sin natur aro de 

 atminstone delvis ohka, i det mangenstades afven sand aflagras. 

 Gyttjebildningen ar allmannare an dybildningen, och vaxtvarl- 



