Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 1. 21 



ning. Denna mynning iir numera fast mark och delvis bevuxen 

 med alar, sa att ett triisk med sott vatten bildats; en liten back 

 utgor traskets utlopp. Framst bar anhopats sandblandad gyttja. 

 Saltsjovugorna hafva tillfort sand, gyttjan bar uppstatt i den 

 forna viken. For niirvarande vaxer tillandningen snabbt ut mot 

 saltsjon; en liten udde bar redan bildats. Afven i den stora 

 viken vid Sundom finnas tillandningar. Den stora landvinnin- 

 gen langst inne i vikens botten, dar det ar mycket grundt, till- 

 vaxer hastigt genom viixtlighetens arbete ocb en liflig gyttje- 

 bildning. Vid Skaldo, Nabb och Grefo fmnas vidstrackta till- 

 landningar, och flertalet inre sund och vikar, afven de storre, 

 aro sa grunda, att tillandningsprocessen under de narmaste ar- 

 tiondena kommer att forsigga mycket snabbt, lika snabbt som 

 pa de i detta afseende gynnsammaste platserna i den innersta 

 vattenleden. Naset mellan Likarholmen och Skaldolandet ar 

 lagt och smalt, sa att den tid ej kan vara altfor langt aflagsen, 

 da fritt vatten bar svallade; nil tillvaxer naset kraftigt i bredd. 

 Mellan Halsholmen och Skaldolandet finnes numera endast ett 

 omkr. 10 m bredt sund. Bjorkholmen ar med ett bredt nas 

 forenad med Halsholmen. Den ytterst grunda (djupet mates i 

 cm och dm) Akernasfladan bar blifvit ofver 200 m kortare; 

 pa den nyvunna marken bargas nu ho. Maggon bar pa alia 

 hall utvidgats. Furuholmen (pa sockenkartan Okholmen) blir 

 snart forenad med Skaldolandet; ofver det grunda, ett fatal m 

 breda sundet leder en liten stenbro. Pa alia dessa stallen for- 

 siggar en stark gyttjebildning. Baggon ar medels ett nas for- 

 enad med Furuholmen, sa att den, som numera vill fardas med 

 bat fran Grefo till Skaldo, maste gora en omvag pa ofver 5 km. 

 Den lilla »fladan» mellan Furuholmen och Skaldolandet at Grefo- 

 sidan ar ytterst grund. I de sma vikarna vid Grefo traffar man 

 ofverallt sma fran hafvet erofrade omraden. Nagot langre at 

 E blifva tillandningarna ater breda: 80, 40 och 40 m, den sist- 

 namnda en sandanhopning. Sundet mellan Sjalnas och Langon 

 ar mycket grundt (for det mesta under V2 m), men stenigt och 

 torde till foljd af strom annu icke pa lange igenfyllas. 



Mellan Angso, Fafango och Skaldolandet fmnas ater grunda 

 gyttjevikar och flador med langgrunda strander, som vid lagt 



