Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 1. 39 



Det stora diket, som skiljer Estholmens omrade fran fast- 

 landets, iir omkr. 2 m bredt och tiimligen djupt; bottnen bestar 

 af los dy. Pa manga stiillen saknas vegetation, pa andra ar 

 diket ige^nviixt af Sphagna: Sph. sqicarrosiim och Sph. obtusum. 

 Har och dar ses Callitriche verna, Sparg. minimum och mojH- 

 gen nagon annan karlvaxt, men aldrig i storre miingd. Liings 

 diket vaxa alar {A. glutinosa) strodda anda in i vassomradet; 

 de hafva trohgen fatt fotfaste pa den jord, som i tiden uppka- 

 stats vid dikets griifning. 



Sydost och oster om det stora diket bUr marken jamfo- 

 relsevis tidigt fast. Den med Phragmites bevuxna arealen ar 

 mindre sank och blir inat allt stadigare. Vassen upphor icke 

 plotsligt utan glesnar smaningom, pa samma gang som den blir 

 allt lagre och smalbladigare. Jamsides infinna sig starrgrastuf- 

 vor. Pa ett stalle antecknades 0,5 m hog Phragmites (7), omkr. 

 1 dm hoga tufvor (V) af Carex ccespitosa och emellan tufvorna 

 dels flackar med bar dy, dels 4 — 25 dm^ flackar (V) af .4m- 

 blyst. fluitans, dels flackar eller par cm hoga upphojningar med 

 Agrostis alba (9) eller Carex canescens (8) och Agr. alba (7), or- 

 ter saknades. 



Den nu beskrifna starrangen, som pa manga stallen nar- 

 mare kanterna foreter mindre modifikationer, ar vid hogvatten 

 ofversvammad och om vintern atm. delvis betackt med is. Den 

 fortsattes langs diket langre at Knipnassidan. Mot Estholmen 

 gar den ofver i ett udden atfoljande bram, som vanligen icke 

 ofversvammas, och dar Eriophorum angustifoliiim ar mest ka- 

 raktaristisk. Harifran stiger terrangen starkt mot uddens midt, 

 och vi traffa i rask foljd utposter af Aira ccespitosa^ en smal 

 remsa tufvig hardvallsang {Aira ccespit.), andra vaxter i bland- 

 ning med aftagande Aira och slutligen torrare angar och angs- 

 backar med Avena pubescens, Ranunculus polyanthemos^ Stella- 

 ria holostea m. fl. 



At NE, mot Bjorkskogen och Dragsvik, traffas dylika bild- 

 ningar: vassbaltet ytterst — angsbacke innerst. Da eraellertid 

 tillandningsprocessen har pa grund af mindre anhopning af slam 

 och markens brantare lutning forsiggar betydligt langsammare, 

 aro ocksa de olika vegetationszonerna till arealen mindre. 



