40 Hdyren, Vegetationen p& tillandningsomradena i Ekenas skargard. 



Detta ar fallet t. ex. med de vassbevuxna lokalerna. De san- 

 kaste omradena, d. v. s. de mest gungflyartade, saknas sa godt 

 som alldeles. 



Sammanfatfn/ng. Om an de i det foregaende relaterade 

 observationerna ofver Flyet aro ofullstandiga, gifva de dock en 

 bild af den bar pagaende tillandningsprocessen och vegetatio- 

 nens roll vid densamma. Ytterst dampar vassen vagorna samt 

 gifver tillika genom sina rotstockar den forsta stadgan at bott- 

 net. Har aflagras lera och nagot gyttja. Innanfor vassbaltet 

 traffas de slamsamlande Myriophyllum, Chara och Lemna, af 

 hvilka den sistniimnda ingar sasom en viktig bestandsdel i en 

 egendomlig gyttjeliknande jordart. Safven och kafveldunet fort- 

 satta vassens torfbildande verksamhet. Jamte gyttja aflagras i 

 vikens inre afven dy, beroende pa utfallsdikets tillforsel af ge- 

 nom upplosta huraussyror brunfargadt vatten. I vikbottnen 

 upptrader vassen anyo och bildar ett fast natverk ofver det losa 

 underlaget. 



I den frodiga, tata vassen infinna sig nagra vatten alskande 

 orter fCaltha, Lysimachia thyrsiflora), nagra Carices rn. fl., hvilkas 

 affall i sin man bidrager till landhojningen. Kring alar och 

 Myrica bild as sma tufvor, hvilka med tiden utvecklas till alkarr 

 och snar. Redan inne i vassen traffas gungflymossor, och vid 

 deras patrangande fortvinar vassen och gar slutligen under. 

 Vassrotstockarna formultna, och detta ar orsaken till de fol- 

 jande flybildningarnas ringa barformaga. Dessa utbreda sig icke 

 ofver stora omraden. Sphagna blifva namligen snart nog herrar 

 ofver brunmossorna, och olika slags mossangar uppsta. Dessa 

 forandras hogre uppat alltmer och stota omedelbart till odlin- 

 garnas renar. — Harjamte hafva talrika buskager af vide och 

 pors uppkommit, framst i dikena, dar de fatt vara i fred for 

 slattermannens lie. 



S och E om det stora diket samt stallvis narmare Bjork- 

 skogen har utvecklingsgangen varit en annan, i det de losa fly- 

 bildningarna uteblifvit. Har hafva tufviga Carex-diTi^v, Agrostis 

 alba och Amblysteg, fluitayis genom torfbildning smaningom gjort 

 marken fastare. 



