Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 1. 41 



Mdnniskans inverkan. Vid inbiirgandet af ho och vass af- 

 skiiras unga telningar af Alnus, Salices och Myrica. Afvenledes 

 motarbetas eller t. o. m. omojUggores manga vaxters frobild- 

 ning. Har bor afven omnamnas tillvaratagandet af vassens vip- 

 por: »tofs». Vid vass-skorden kvarglommas ofta knippen af 

 vass; de ses sarskildt vid alarna och paskynda genom sin for- 

 multning tufbildningen. 



De talrika diken, som draga genom Flyet, hafva i sam- 

 band med torrlaggningen avagabragt forandringar i utveckhngs- 

 gangen. Sa hafva alar och videbuskar slagit sig ned pa de vid 

 dikesgrafningen bildade jordhogarna samt utgjort forsta borjan 

 till de sma allunder, alkarr och videbuskager, som ofta kanta 

 dikena. Da dikena till storsta delen vuxit igen, hafva manga 

 videbuskar uti dem funnit lampliga vegetationsvillkor och skydd 

 mot manniskor. 



Flerstades har man uppryckt buskar och jamte annat af- 

 fall samlat dem uti hogar. Dels har riset fatt formultna, dels 

 har man uppbrant detsamma. De harigenom bildade nya stand- 

 orterna hafva dock endast en utstrackning af fa m^. 



De talrika odlingarna, som vid tiden for undersokningen 

 mest utgjordes af med Plileum och TrifoUum besadda, aldre 

 eller yngre angar med mellanliggande olikartade akrar, potatisland 

 m. m., utofva stort inflytande pa omgifningen. Pa renarna trif- 

 vas vissa vaxter battre an andra. Godselvatten torde ofta nog 

 fran de hogre belagna odlingarna sila sig ned till de angran- 

 sande »naturliga» angarna. 



Sundet mellan Lillholmen och Storholmen. 



Sundet mellan de bada holmarna uti Dragsviksfjarden har 

 under de sistforflutna 50 aren icke blifvit mycket smalare. Upp- 

 grundningsarbetet pagar dock med full fart. Liksom i Flyet 

 bildas afven har aflagringar af gyttja, som stallvis ar mer eller 

 mindre dyartad. Afven bar traffas Fhragmites i ett balte langst 

 ut. Darpa foljer vanligen Typha angiistifolia eller oppna flackar 

 med undervattensvegetation, framst Myriophyllum; och slutligen 

 traffas for andra gangen Phragmites eller, hvilket ar vanligare, 



