Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 1. 47 



Brovikens omrade. Den bestar af flere kortare riita linjer, men 

 da vinklarna emellan dessa aro mycket trubbiga, upptogos pa 

 kartan endast hufvudriktningarna. Akern stracker sig afven bar 

 langt upp pa sluttningen, diir slutligen en och annan liten angs- 

 lapp och tallskog pa sandjord mota. 



Angsmarkerna mellan giirdesgarden soder om akern, giir- 

 desgarden mot Glams, backarnas gemensamma utloppsarm, den 

 vestra backen och landsvagen benamnas Lilliingen. 



Den antagna gransen loper vidare langs landsvagen tatt 

 forbi Bros ria och slingrar sig nedfor en brant backe mot den 

 vestra backen, tvars ofver dalen och ofver ostra backen upp 

 mot Brotorpet. Flere meter af landsvagen strax fore bron of- 

 ver den senare backen aro byggda pa ett underlag af stenar, 

 och detta framstalles pa manga aldre kartor sa, att man tror 

 sig hafva en lang bro framfor sig, hvilket bevisar, huru vatten- 

 rik marken bar vid tiden for kartornas uppgorande matte va- 

 rit. Numera vaxer graset mellan de stora stenarna anda upp 

 till landsvagen. 



Hojden vid Brotorpet ar mycket brant. Ofverhufvud ar 

 dalens sodra och sydostra sida omkr. dubbelt brantare an den 

 nordvastra. Mahanda bor orsaken hartill sokas i forhallandena 

 under istiden. Landisen bortslapade det losa materialet; dess 

 vag gick harvid, sasom de talrika och oftast mycket tydliga 

 refflorna visa, upp ofver de manga branta bargen vid dalens 

 sodra och sydostra sida. Vid isens smaltning synes gruset vid 

 dalens nordvastra sida blifvit aflagradt, hvarvid den lattare san- 

 den af smaltvattnet fordes ned mot dalen, sa att en jamforelse- 

 vis langsamt sluttande terrang uppkommit. 



Strax ofvanfor starrangarna ligga pa sluttningen i SE ater- 

 igen odlade marker, for det mesta aker, och dar bakom gar 

 Degerolandsvagen uppfor backen in i tallskog. Langre at W 

 traffas ofvanom odlingarna ett alkarr med en liten rannil, ett 

 ganska hogt barg och barrskog med nagra loftrads- och bland- 

 skogsuddar, som skjuta in i den nedanfor liggande angen. 

 Langre mot SW, sedan de odlade markerna upphort, bestar sko- 

 gen af gran och tall i olika blandning. Mest traffas gran pa 



