Acta Societatis pro Fauna et Flora Fcnnica, 23, n:o 6. 49 



lor. Mot udden upptriider bjorken allt oftare i blandskogen. 

 Pa sjalfva udden reser sig det hoga Donsvikbiirget, diirifran man 

 har en ^od ulsikt ofver trakterna i SW. 



Kdllor. Vid foten af sluttningarna och branterna triiffas 

 en mangd kjillor, alia med klart, kallt vatten. En del af dem 

 trada fram i dagen med en lugn, klar vattenyta, darifran vatt- 

 net langsamt sipprar vidare genom den omgifvande mossan. 

 Andra soka sig fram pa en storre jordyta, som da standigt ar 

 gliinsande vat. De fiesta aro dock afstiingda fran det fria ge- 

 nom ett gungande tacke af torf, bildad af sammanfiltade half- 

 grasrotter och diverse mossarter. Ibland gungar tacket sa starkt, 

 att marken gar i vagor, da man betrader densamma; ibland ar 

 gungningen knappt markbar. An visar ett nagra m^ stort om- 

 rade detta fenomen, an ar det endart fraga om en flack pa 

 0,6 m2. 



Atskilliga kallor fmnas nedanfor Magnasakrarna och i det 

 S om Magnaskullen liggande buskaget, dar marken gungar pa 

 flere stallen. I narheten af Glamsladan traffas ett gungande 

 kallomrade utan buskar, men med en hel mangd olika vaxt- 

 samhallen af Carices m. m. Icke langt fran detta stalle, som 

 befmner sig pa en kuUe, den sista utliggaren af den ofvanfor 

 varande till aker anvanda hympeln, trader i dagen en kalla 

 med synnerligen godt, nagot jarnhaltigt vatten, hvilket anvandes 

 af inbyggarne pa Glams. — Uppe i Lillangens nordvastra horn 

 observeras ater gungande mark, tydande pa nara jordytan be- 

 fmtliga kallor. Har traffas hufvudsakligen samma vaxter som 

 i omgifningen, men mycket saftigare, frodigare och lifligare far- 

 gade. Redan pa nagot afstand varsnas bland enrisbuskarna 

 denna flack, dar en yppigare vegetation harskar. — I Lillangens 

 norra horn, invid stora landsvagen, traffas aterigen framsipp- 

 rande kallor. 



Afven pa sankans andra sida aro kiillorna och rannilarna 

 talrika. Tidigare omtalades den rannil, som fran alkiirret nara 

 landsvagen till Degero sokte sig ned mot diket. Nedanfor slutt- 

 ningen fmnas flerstades obetydhgare kallor. Strax E om ostra 

 Harabackaladan traffas en annan rannil. I narheten af viistra 



4 



