Acta Societatis pro Fauna et Flora Feniiica 23, n:o 6. 51 



vag, som backvattenstrommeii tager pa sin fard utat. Fran- 

 varon af laguner meilan Dunsviken och Oxholmen beror ma- 

 handa pa den svagare strommen, da vattnet hiir kan utbreda 

 sig ofv^r en storre yta. Lagunerna narmast Oxholmen torde 

 aterigen till stor del vidmakthallas darigenom, att man stiindigt 

 fardas i dem vid vittjandet af de bar utlagda katsorna; sadana 

 saknas langre in i viken. 



1 viken utfalla afven manga af de omtalade kiillorna samt 

 ett och annat dike. Vattnet inne i viken ar darfor under stor- 

 sta delen af sommaren alldeles sott. Endast vid hogt vatten- 

 stand, sarskildt under sensommar- och hostflodet, torde salthal- 

 tigt vatten tranga upp till innersta vikbottnen. Afven vegeta- 

 tionen tyder pa mycket ringa eller ingen salthalt i vattnet. Norr 

 om vikens granslinje traffas vaxter sadana som Alisma, Buto- 

 mus, Nyynphma, Sagittaria, Sparganium minimum och 8p. simplex. 

 Ungefar vid linjen Oxholmen-Totaludd upphora Characeerna och 

 Najas marina. 



Vattnet i backen ar mer eller mindre brunaktigt af upp- 

 losta humussyror och darfor forsiggar uti stromfaran i vikens 

 midt bildning af dy. ^) Haraf och af de med backvattnet trans- 

 porterade mineraliska och organiska partiklarna kommer aflag- 

 ringen att besta. I densamma inneslutas dessutom manga af 

 pa platsen forekommande vaxters affallsprodukter. Men at vi- 

 kens sidor blir vattnet allt fattigare pa humussyror, hvarfor af- 

 ven dybildning allt mer ger vika for gyttjebildning. Inne i de 

 tata bestanden af kafveldun, saf och framfor allt vass iir gytt- 

 jan nastan eller alldeles ren fran dy. Har bildas ofta torfrika 

 gyttjor eller t. o. m. gyttjerik torf, dar namnda vaxter arc torf- 

 bildarena. 



Utom lagunernas vaxtsamhallen traffas Phragmiteta, Ty- 

 pheta, Scirpeta och blandningsbestand. 



Lagicnerna. De storre, sarskildt Donsviken, erhalla mera 

 Ijus an de sma, som ofta aro bortskymda af de omgifvande 

 vattengrasen. Bland storre laguner undersoktes den med lag^ 



^) Gunnar Andersson, Studier ofver Finlands torfmossar och fossila 

 kvartarflora, sid. 10. 



