Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, no 5. 87 



Tasaisesta hiedikosta kolioaa matalia saarekkeila, jotka elupiiassa 

 kasvavat El. unigl. seka Agr. alba a. (pienina ryhnciinii). S. t. on El. 

 j^ai.-ryhntiia, pienia nekin. Saarekkeiden valissa on hienolti licjupin- 

 taisia lahdelnaia, joissa kasvaa joitakin Liniosella (4 — 3) seka hyvin 

 pienia CaUitricJie'n alkuja. Lahdelmien pohja on kauttaaltaan saven- 

 sekaista hietaa ja syvempana savea. 



Noin 40 — 50 askeleen paassa kohoaa maa mataliksi Cal. stricta- 

 sarkiksi, joiden merenpuoleisille reunoille on ajautunut tukkeja. Talla 

 kohdin ovat namat sarkat matalampia kuin muualla. 



Rinteilla kasvaa El. pal. ja unigl. seka Agr. alba^ mutkien pe- 

 rukoissa palvia Car. salina fusca ja maritimceformis. Cal. stricta'n 

 ohessa kasvaa aivan samoja, kuin on kuvattu edellisilta rantapaikoilta. 

 Juncus Gerardi on talla kohden 6. 



Rajalinjan kohdalla olevan sangen matalan ja noin 10 askelta 

 levean Cal. stricta-Silueen jalkeen on hietapintaista, savialustaista ma- 

 talaa El. unigl.-d.\&nko2i ja sitten taasen kapealti Cal. sfnc^a-aroa, kun- 

 nes noin 30 askeleen paassa Cal. sfn'cfa-sarkkain merenpuoleisesta 

 rinteesta kulkee yhdensuuntaisesti rannan kanssa pienia vesilatakoita. 

 Naissa on maa jo pinnaltaankin hiedansekaista savea ja paikotellen 

 silkkaa savea. Pintakerros pehmea ja hyllyva, syvempana tuntuu tii- 

 vimpi maanlaatu, johon pora uppoaa jotens. vaikeasti. Laliikkojen 

 pohjalla on kerros polyna levenevaa mutaliejua. Naissa on verrattain 

 runsas vesikasvullisuus. Zannichellia, Myriophylhim spicatum, Pota- 

 mogeton pectinatiis, pusillus, Lemna trisulca y. m. tavallisempia. Lisaksi 

 joku Chara ja sammalia: Hypnimi cordifolium ja runsas H. Kneiffii. 

 Lisaksi viela pienia El. unigl. ja Agr. alba. 



Latakoiden valissa ja ymparilla on heinaa kasvavaa maata. Poh- 

 jassa kasvaa tihea ja korkea H. Kneiffii. Heinakasvun muodostaa 

 samaten runsas El. unigl. ja sen seassa olevat Agr. rt/Z>rt-ryhmat. 

 Seassa on Montia jot. runsas etenkin maalle pain seka Trigl. pal. ja 

 marit. Maanlaatu on samaa kuin latakoissa, hieman vaan kiinteam- 

 paa. Pinta on velista ja alavaa; korkeamman veden aikana on kaikki 

 veden peitossa. 



Keskella latakko-niittya, joka on noin 75 askeleen levyinen, on 

 kymmenkunnan askeleen laajuinen Scirjms laaistris-ryhm'^. Alueen 

 maan puolella on noin 75 askeleen levyinen Car. norvegica-suo. C. 

 norv. kasvaa tiheina tuppaina, joiden valissa nakyy ruskahtava savi- 



