90 



/. Leiciskii, Oulun seudun merenrannoista. 



Uloinna oikealla on eraiissa kohden Frioph. ang. 8—7. Tal- 

 laista aluetla ulottuu laajalti oikealle ja alaspiiin. Maanpuolella on 

 kapealti Car. (/^ra^j/is-niittya. Sen ylapuolella on taasen runsaskas- 

 vuista, koloista rinnettii {Mnium Seligeri runsas), ja pensaiden luona 

 on maassa runs. Bryum vcntricosiini ja sitten Sphagnim squarrosum, 

 Sph. teres ja Thu)'idium Blandoivii. Naiden ylapuolella on maaniityn 



kasvullisuus. 



Keskellii olevain merirojukasojen ja molemmin puolin kuvattu- 

 jen rinleiden maanpuolella on aluksi Festuca & Aira ccespit. & Car. 

 imlg.-nuiixii (Polyg. vivip, Spircea, Valmana j. n. e.) ja ylempiina Aira 

 avspit, & AnthoxavtJunn & Car. vulg. (Ran. acr., Trif. rep., Etiphr. 

 tenuis j. n. e.) Mnium Seligeri vahenee ja sijaan tulee Glimaeium 

 sekii lopuksi Hyloc. parietinum ja Pohjtrichum . 



Kuten ennenimin on jo mainittii, laajenee niitty etelammiis 

 mennen. IMyllyojan luona ei eniiiin havaitse pitempia, rannan 

 kanssa yhdensuuntaisesti kiilkevia penkereita, vaan kiinteampain 

 tantereiden kanssa vuorottelevat vesiperaiset niittymaat muuttu- 

 vat viihitellen kosteiksi ja sittemmin kuivennniksi maaniityiksi. 



Maantieltii Monosen luota lahtien on aluksi ketoja, sen jiil- 

 keen kapealti lehdon tapaista pensasniittya ja sitten tasaisesti 

 aleneva, noin kilometrin levyinen rantaniitty. 



Aluksi on niityllii pensaita harvakseen — etenkin Salix 

 pliylicif.j Alnus incana ja Betula odorata. Koko niitty on naillil 

 seuduin tavallista Aira ccesp. & Careaj-niittya, kosteampain Eqids. 

 Jimosum- ja Carex aqvatilis- (canescens) alankojen kanssa. 



Sitten vaheneviit pensaat ja merisarojen ilmestyminen 

 osoittaa meren rannan olevan laheisyydessa. Ensin nakyy ojissa 

 (joilla niittyii on koetettu kuivata) runsaanlaisesti korkeita Carex 

 saJina (fuscoatra ja fusca). Vilhan alempana alkaa niita ilmes- 

 lya itse niityllekin — sekii kosteammille {Carex canescens, Co- 

 marum, Fedic. j. n. e.) etta vahan kuivemmillekin {Festuca, Aira, 

 Riihus arct., Salix repens, Empetnnn) kohdille. 



Viela alempana alkavat Carex salinai esiintyii erityisina 

 oiittypalvina, joiden omituinen, tavallisesti kellanvihrea tahi rus- 



