92 I. Leiviskii, Oulun seudun merenrannoista. 



Pedic, Cirufa, Car. sal. y. m., rannan ja maaniityn kasveja se- 

 kaisin) ku}3eilla. 



Lahellii Myllyojaa on enimmakseen kosteita, tasaisia maita. 

 Kellakat Carex salina-niiiyi vaihtelevat siellii siniviheriain Carex 

 a^nindlacea-kaswusioien, valkoisten Eriopli. a7?^.-ryhmain ja tum- 

 manruskeain Pedic. ^aZ.-tiheikkojen kanssa. Ylempana siintaa 

 kaikkialla ruskeahkoja Feshica nt^ra-niittyja. 



Suupuolessa on maa kauttaaltaan kiinteanpuoleista, ojien 

 katkomaa Festuca & pikkusara {Carex vulg., juncella (niuk.), 

 canescens, salina a*r^a)-niittya. Korkeimmilla kohdin Aira cces- 

 jntosa, Ran. acris y. m. runsaasti seassa. Alemmilla kohdin 

 on huomattavia harvakseen kasvava Sagina nodosa ja Parnassia 

 (pikku ryhmissa 3 — 6 kukkivaa vartta, ryhmain vali 4 — 5 dm). 



Edella kuvatut kohdat ovat lahella Myllyojaa ja hieman 

 sinne piiin viettavia. Askeisista viljelomaista ja mannikkojen 

 luota lahden pohjukkaa kohti kulkien tapaa enimmakseen kui- 

 vanpuoleisia, hieman matastavia Aira, Agr., Festuca, Rumex ace- 

 tosa, Ran. «cm-niittyja valissa kiertelevine Carex aqvat. & 

 salina- ja Cal. sfWc^a-uurteineen ja notkoineen. Jotkut uurteet 

 ovat syvia ja vesipohjaisia. Naissa on El. pal., Hippuris ja 

 Ra7i. rept, seka rannoilla runsas Carex salina. 



Paikoin kasvaa niitty pensikkoa ja paakasveina on silloin 

 Agrostis canina ja vulgaris, Juncus filif. ja Carex vulg. vaih- 

 dellen. 



Uloinna rannalla on enimmakseen samanlaatuisia Cal. 

 stricta-sadiYekkeitsi kuin Kiviniemessa ja niiden maanpuolella 

 laaja tasanko, jossa kiinteat Festuca-maat ja kosteat Carex sa- 

 lina- (ja ynaritima) ja Equisetiim limosum-mii^i vaihtelevat. Pai- 

 koin on taallakin ranta ilman Cal. stricta-?>'dcckkm ja ulommainen 

 laaja Eleocharis & vesikasvi [Myrioph., Potamogeton)-Si\ue muut- 

 tuu suorastaan latakkoiseksi Carex norvegica- ja sitten salina- 

 niityksi. 



Kempeleenlahden etelaisimmassa pohjukassa ei ve- 

 den aaressa ole Cal. s^nda-saarekkeita, vaan vetinen, liejuinen 

 ja savensekainen ranta-alue ulottuu kauttaaltaan vesirajaan, (EL 

 ^a?.-alueen merenpuolimmainen raja) jossa vasta alkaa kiintea 

 hietapohja. 



