Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n;o 5. 



93 



Suiirin osa tatii alavaa rantaa on Carex norvegica-nuiiyix 

 (kansa kutsuu sitii nimellii »latty») Carex salina-pahineen. 



Niityn eteliipuolella on lahella Saloon vievaii maantietii hie- 

 tanen, miintya kasvava harjanne. Tamiin rinteeltii niikee koko 

 niityn tasaisena, aukeana lahden pohjukkana. Lahden takana 

 niikyy pohjoisessa metsiiinen Nuottasaari ja kaukaisena kaarena 

 kiertaii sielta metsa laajojen niittyjen ja pensasmaiden takana. 

 Satoja heinalatoja on taman kaaren sisapuolella. Itse niityn na- 

 kee somissa viirivivahduksissa. 



Niityn vedenpuolinen laide on tumman viheria ja saarekas 

 [Eleoch. |?a/.-vy6hyke). Sen takana nakee viherian seassa laa- 

 jalti sinipunervia palvia ja nauhoja: Agrostis alba, ja ylempana 

 on laajan laaja, kellanvihrea Carex norvegica-Rlue. Siellii tiialla 

 on joku pieni latakko, jonka laiteilla Eleoch. pal. ja tumman 

 viheriiU, korkeammat Carex 5a?i?2a-reunukset rehoittavat. Hajal- 

 laan samalla alueella olevat kellahtavat Carex salina- tahi rtia- 

 ritima-miiyi, tummanpunaset Fedicularis pa?.-ryhmat ja valkeat 

 Eriophorum-ksLSYUsioi saavat naon viela kirjavammaksi. 



Viela ylemmaksi maalle pain katsoen nakee ylempanii ole- 

 vissa vesirommakoissa ja niiden reunoilla Equisetum-sB.vkoja, joi- 

 den helakan viheria vari esiintyy sita selvemmin ruskeahkojen 

 Calam. stricta & i^e^^Kca-niittyjen rinnalla. Naiden takana siin- 

 taa pensikkoja ja ketoniittyja aitoineen ja latoineen. 



Salon niittyrannat. Varjakanniemen oikeanpuoleisessa kai- 

 nalossa Muikun talon luona on pitka, kapea niittyranta, joka 

 jyrkanpuoleisella penkereella nousee maaniityiksi tahi kapeaksi 

 lepikkovyoksi ja sen takana olevaksi kuusikoksi. 



Ranta on melkein vastapaata Oulujoen Iso- eli Rommakon 

 vaylaii^ ja joen tuoma hieno liete joutuu veden mukana helposti 

 naille rannoille. 



Maa on saviperaista, pehmeaa, hienoa savensekaista hietaa 

 ja savea. Vesi rannan edessa on matalaa, vaan saannollisesti 

 syvenevaii ja itse ranta nousee tasaisesti yleten. 



Tallaisilla matalilla, marilla ja pehmeiipohjaisilla niittyran- 

 noilla on tavallisesti reheva, vyohykkeina esiintyva Eleocharis (I) 

 Agrostis alba (II) ja Cal. stricta & Carex junceUa (y. m. Carex)-nni{Y . 



