72 Hdyrhi, Vegetationen pa tillandningsomridena i Ekenas skargard. 



svinna dock forst efter det andra Sphagniim-arieY tillkommit. (Se 

 under »flackar med Sphagna»). 



Agrostis alba finnes framst pa mindre vattendrankta stal- 

 len, ofta tillsammans med Sphagnum suhsec. Dess fina, mjiika 

 rotstockar forgrena sig garna i det losa underlaget. Ofta bildas 

 tiita, sma, egendomligt mjuka, fintradiga, tuflika upphojningar. 



Carex aquatilis ar stundom ratt riklig, men torde pa grund 

 af skill, som langre fram skola framhallas, tidigare varit annu 

 ymnigare uti omradets midt. For narvarande synes C. ampid- 

 lacea hafva utsikt att fa okad spridning; den blir mahanda en 

 af hiifvudarterna i en framtida mossang, om ieke mossar 

 uppsta. 



Carex pseudohelvola, hybriden ^) mellan C. canescens och 

 C. norvegica, vaxer inom Broviksomradet pa platser, dar vatt- 

 net ar sott; mojligen kan dock vid hastigt intraffande hogvatten 

 en salthaltig vattenstrom na upp pa de vattendrankta angarna. 

 C. norvegica ar mig veterligt icke antraffad i grannskapet af Bro- 

 viken, utan endast pa de yttersta hafsklipporna, omkr. 4 mil 

 langre at soder. Hybriden torde darfor framst forokas pa vege- 

 tativ vag. For ofrigt kan framhallas, att dess tathet kan vara 

 mycket olika pa tva bredvid hvarandra liggande platser (t. ex. 

 3 a och b). — Har bor anmarkas, att en del af de sasom Ca- 

 rex pseudohelvola uppfattade exemplaren torde tillhora Carex 

 canescens. Pa de slagna partierna af angarna var det omojligt 

 att skilja de bada arterna fran hvarandra. Sarskildt langre at 

 NE torde Carex canescens finnas. — Carex pseudohelvola bildar 

 sma, losa tufvor. Skotten aro mjuka, bojHga, icke styfva och 

 harda som t. ex. hos Carex aquatilis; t. o. m. stammens bas ar 

 alldeles utan stadga. Bladen hafva en egen, Ijus, blagron farg- 

 ton, som forlanar alia platser, dar vaxten ar ymnigare, ett sar- 

 eget utseende. 



Heleocharis i ex. 2 ar tydligen en kvarlefva fran den tid, 

 da platsen var en Heleocharis-Mck. Sedermera infann sig vat- 

 tenklofver, och nu intranga starrgrasen. 



^) Jfr. Kihlman, om Carex helvola Bl. och nagra narstaende Carex- 

 former, Meddel. af Soc. pro Fauna et Flora Fennica XVI, sid. 69. 



