108 /. Leiviska, Oulun seudun merenrannoista. 



palviii savi- tahi liejupohjaisissa lamperoissa ja niiden reu- 

 noilla. 



Calamagrostis stricta on yleinen kosteahkoilla niittymailla 

 ja rannoilla, vaan etenkin merenrannoilla kasvaa sitii kaikkialla 

 runsaasti EJeocliaris- ja Agrostis alba-B.\ueiden ylapuolella. Cal 

 stricta on huomattavimpana etenkin hietapohjaisilla niittyran- 

 noilla, missa se on niitynmuodostajana rinteilla ja rannim- 

 maisilla matalilla sarkilla; kapeilla, pensikkotaustaisilla ran- 

 noilla on se melkein aina valtakasvina. Etempana vesirajasta 

 esiintyy se yleensa kaikilla rannoilla alavilla kohdin yhdessa 

 sarojen, Juncus Gerardin y. m. kanssa. 



Carex aqvatilis kasvaa yleensa runsaana rannoilla ja kos- 

 teilla niityilla. Merenrannalla esiintyy se etenkin epatasaisilla 

 rantaniityilla — rinteilla, Calam. ^fncfa-sarkkain reunoilla, lah- 

 delmien pohjukoissa ja pensaiden valisissa niittylamperoissa. 



Carex juncella on yleinen kuten edellinenkin ja kasvaa 

 merenrannoilla etenkin loivilla, kosteahkoilla rantaniityilla ja 

 pensaiden seka tonkyrain takaisissa laajemmissa niittylampe- 

 roissa. Carex juncella ei usein ole tihea, vaan muodostaa taval- 

 lisesti niittya muiden heinakasvein ja ruohojen kanssa. 



Juncus Gerardi on merenrantakasvi, joka etupaassa viih- 

 tyy tasaisilla ja kiinteahkoilla kutusavirannoilla rannempana 

 yhdessa Eleocharis unigl. ja Agrostis alban, ylempana Calam. 

 stricfa^n ja Festuca rubran kanssa. Alavilla kohdin kasvaa se 

 paikoin etempana vesirajasta, johon merivesi tavallisesti ei nouse. 

 Hietasaaren ja Koskelan rannalla on J. G. ylen niukka, mika 

 ehka voi riippua maan vahaisesta suolanpitoisuudesta. 



Primula sibirica on myos suolakasvi, vaan vaatii samalla 

 nousuvettakin. Hietasaarella ja Koskelan rannalla ei sita loydy 

 juuri lainkaan. Kempeleenlahden rannalla on sita jo kaikkialla, 

 vaan erityisen rnnsas on se etempana Akion, Kotakarin, Laita- 

 karin ja Reuksenlahden rannoilla. Muutoin kasvaa Primula aina 

 samoilla kohdin — ei aivan veden aaressa, vaan vahan etem- 

 pana olevalla rinteella {Calamagr. stricta), johon vesi nousee hel- 

 posti kovemman merituulen aikana. 



Aira bottnica kasvaa aina vaan ihan veden aaressa tahi 

 paikoilla, joita vesi huuhtoo tuon tuostakin. Se on etupaassa 



