Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 109 



kivikkokasvi ja kasvaa niittyrannoilla niukalti sellaisilla paikoin, 

 joissa hiedan seassa on soraa tahi kiviii. 



Carex glareosa kasvaa tasasilla tahi hieman viettavilla pai- 

 koiJla, jotka jo ovat nakojaan kuivanpuoleisia, vaan joihin vesi 

 vieia silloin talloin ylettyy. Maa on aina jotensakin kiinteaa. 

 Kuivaneille Agrostis alba & Juncus GerarcZz-kutusaviniityille aset- 

 tuu se kernaimmin. Yhdessa sen kanssa esiintyy tav. Juncus 

 Ge^'ardi ja Festuca rubra. 



Carex norvegica kasvaa yksinaisina ja pienina ryhmina s. 

 t, pitkin rantaa kosteilla kohdin. Etempana vesirajasta muodos- 

 taa se savitaustoille Carex 7iorvegica-soita., joihin vesi nousee 

 merituulien vallitessa. 



Festuca rubra on yleinen niittyheina. Merenrannoilla esiin- 

 tyy se kaikkialla ja kasvaa tavalHsimmasti Calam. sfncfa-alueen 

 ylapuolella — rannempana tonkyroillii ja kumpiiroilla, etempana 

 kuivilla ja kiinteillii tanterilla muiden heinain ja ruohojen pa- 

 rissa. 



Triglochin palustre on kostean maan kasvi, jota merenran- 

 nallakin nakee kaikkialla vesirajasta Festucan pariin saakka. 

 Enimmakseen on se harvaa ja huomaamatonta — harveten maalle 

 piiin. 



Carex salina ja maritima kasvavat kaikkialla pitkin aluetta 

 veden aaressa ja siita ylospain rannan taustoille saakka. MikaU 

 rannalla nakyvistii vedenkorkeuden merkeista kykenee paatta- 

 maan, kasvavat namat niin korkealle maalle pain kuin merivesi 

 kovimpain tuulien aikana nousee. Vedennousurajojen ylapuo- 

 lella nakee tavallisesti vain rauodon aqvatiliformis seka ylen 

 pienia surkastuneita muotoja ja hybriideja. Kauvempanakin ran- 

 nasta tapaa aika rehevia kasvustoja paikoilla, joihin vesi valiin 

 ylettyy. Kempeleessa Myllyojan etelapuolella on niita ojassa 

 toista kilometria rannasta. Kevaisin nakee samassa ojassa tuik- 

 kiaisia (Gasterosteus), jotka sinne uivat meresta. Salon etelaran- 

 nalla nakee salinci'm seuraavan korkean veden rajoja kaukana 

 rannasta olevilla ketoniityilla. Selvimmitt merimuodot ovat ma- 

 ritima, maritimceformis, flavescens ja fusca, jotka ovat tavallisia 

 etaisimmilla saarilla. Hietasaaren ja Koskelan rannalla kasvaa 

 etupaassa aqvatiliformis ja fuscoatra. 



