110 I, Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



Muista vahemmiin tarkeistii rantakasveista kasvaa Odonti- 

 tes litoralis Haukiputaanjoen pohjoispuolella olevilla laidunran- 

 noilla jotensakin lahellii vesirajaa Glaux maritiman kanssa. Mim- 

 alla nakyy sitii ylemmilla, hieman kuivemmilla kohdilla yhdessa 

 Carex glareosan kanssa Kellonkraaselin etelarannalla, eraassa 

 kohden Hietasaarella ja Akion rannoilla. 



Salicornia herhacea kasvaa alueella ainoastaan Kotakarin 

 saarella yhdessa Triglochin maritimiim'' in kanssa melkein kuiva- 

 neessa liitakossa keskella tasaista Agrostis alba & Juncus Ge- 

 rardi-nniiysi. 



Glaux ja Plantago maritima kasvavat suunnilleen saman- 

 laisilla paikoilla jotensakin lahella vesirajaa ja kernaimmin hie- 

 man soraisilla ja kivisilla rannoilla. Jalkimmainen viihtyy usein 

 kiintealla tonkyramaallakin. Molemmat kasvavat harvassa ja 

 vahapatoisina. 



Edella luetellut lajit ovat ranta-alueen tarkeimpia. Maa- 

 niittyjen tavallisia kasveja on Aira ccespitosa, Agrostis vulgaris 

 ja Agr. canina. Naista Aira on epailematta yleisin niitynmuo- 

 dostaja (suoniittyja lukuunottamatta) nailla tienoin. Rannikoil- 

 lakin kasvaa sita kaikkialla rantalepikoissa, matalain rinteiden 

 ylapaolella j. n. e. paikoin runsaammin, paikoin niukemmin. 

 Yleisemmin ei se koskaan nay laskeutuvan vedennousualueen 

 piiriin, vaan pysytteleikse aina ylempana. Jyrkilla rannoilla voi 

 se kasvaa kutakuinkin lahella vesirajaa. Agrostis vulgaris ja 

 canina ovat hyvin yleisia rannan taustoilla ja esiintyvat lahem- 

 panakin rantaa pensastojen alustoilla ja muilla korkeammilla 

 kumpuroilla pensaiden luona — tavalhsesti kuitenkin vedennou- 

 surajojen ylapuolella. 



Carices salince ja Aira ccespitosa nayttavat riippuvan meri- 

 vedennoususta ja eroittavat siten vakituisen merenrantaniityn 

 (Carex salina) taustana olevasta maaniitysta (Aira). Tasaisilla, 

 suoperaisilla ja suotaustaisilla rannoilla on kasvullisuus toisel- 

 lainen ja raja epaselva, vaan sellaisia ei loydy juuri missaan 

 kohden itse merenrannalla. ^) Laajoilla ja alavilla rantaniityilla on 

 kylla notkelmia, lamperoita ja saarekkeita toinen toisensa perasta 



