Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. Ill 



ja ranta- seka maaniityn kasveja vaihdellen sikin sokin, vaan 

 lopuksi on aina matalia rinteita, joiden takana alkaa selvii maa- 

 kasvullisuus (Aira, Poa, Luzula midtifl., Ranunc. acris, Poly- 

 trichum, Hylocomium y. m.). 



Missa muutoin yleensii runsaammin alkaa esiintya Aira 

 ccespitosa (tahi flexiwsa), Calam. lanceolata, C.phragmitoides, Milium, 

 Tanacetum, Corniis siiecica, Solidago, Hieracium y. m. y. m. siella 

 on ranta-alueen raja, johon merivesi vain aniharvoin voi ylettya. 



Sammalkasvu on vedennousurajalla vaihtelevainen. Tuol- 

 laiset jyrkat rantarinteet kuin esim. Muikun rannan ovat aivan 

 sammalettomia, ja samaten ovat myos melkein sammalettomia 

 loivemmatkin kiinteat hietarinteet, jollaisia usein on maaniityn 

 rajalla. Rehevammillii rinteilla on m. m. hyvin tavallisia Mnium- 

 lajit (Seligeri ja cinclidioides) ja Sphagnum squarrosum seka Sph. 

 teres. 



Maanlaadun y. m. seikkojen vaikutus rannan kasvullisuuteen. 



Kuten muualla on merenrantaniityillakin kasvipeitteissa 

 eroavaisuuksia, jotka lahinna riippuvat paikan maanlaadusta. 

 Hietamaa ja savimaa ovat naiden seutujen rannoilla, ne kaksi 

 maanlaatua, jotka etupaassa tulevat kysymykseen. 



Kysymys savi- ja hietamaalla esiintyvain kasviformationein 

 eroavaisuuksista tulee nailla rannoilla sen kautta vaikeaksi, etta 



1) Sellainen ranta on Haukiputaan Pappilanlahden perukalla. Lahti 

 CD jokivarressa, vaan merenrannan luontoa osoittaa viela m. m. niukka Pri- 

 mula. Rantaniitty on alava ja vetinen. Ulimmaisena on laaja Eleocharis 

 pahistris-Silue vesikasveineen ja kahilistoineen. Maalle pain on seassa Agrostis 

 alba- ja Lysimachia thyrsiflora-paXvia. ja vahitellen alkaa ilmestya Carex jun- 

 ce//a-tuppaita. Sitten muuttuu ranta Carex JMwceZ^a-niityksi, seassa niukalti 

 Calamagr. stricta ja Primula (pienia ryhmia). Kun maa tulee vahan kiin- 

 teammaksi on Calam. stricta paakasvina ja seassa runsaanlaisesti Festuca 

 rubra, Carex vulg. ja pajunareita (Comarum 6—7). Ensimmaisten isojen lep- 

 pain vaiheilla alkaa pohjalla nakya Sphagnum'ia. ja paakasvullisuuden muo- 

 dostavat sarat: Carex aqvatilis, irrigua, teretiuscula, ampullacea y. m. 



Saraniityn ylapuolella on sitten Oxycoccus'ta., Vaccinium uliginosumia. 

 y. m. kasvava Sphagnetum. 



