114 /. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



nis menestyvan liejuisissa lahdelmien pohjukoissa ja alkavan 

 tav. savi- tahi kutusavipaikoilla, joista se leviaii hiedikoUe. Veden 

 paetessa ajautuu hietaa sen junrille ja ryteikko kasvaa silloin 

 niikojaan hietamaalla, vaikka todellisuudessa onkin savimaa aivan 

 liihella (Kellonkraaseli y. m.). Tavattoman laajoja ryteikkoja 

 kasvaa etupaiissa Salonniemen Lumijoenselan puolella. 



Savensekaisilla rannoilla kasvaa Eleocharis unigl. laajoina 

 niittyina vahiin etempana vesirajasta. Hietarannoilla on sitii 

 ainoastaan veden aaressa olevilla matalilla saarekkeilla. Sama- 

 ten Agrostis alha. Junciis Gerardi on jo mainittu enneramin. Kos- 

 kelanrannan etela- ja keski-osissa on tuskin nimeksi tata kasvia, 

 vaan pohjoisosan savensekaisilla mailla on sita jo jotensakin 

 runsaasti. 



Etempana vesirajasta syntyy savisille taustoille meren- 

 rantasoita. Hietarannoilla — kuten Hietasaaressa, Koskelan 

 rannikolla ja Patenniemessa y. m. — asettun pensasrivin takana 

 oleviin lamperoihin etupaassa harva Carex aqvatilis, C. canescens ja 

 Calam. strida, myohemmin Juncns fiUformis. Pohja on kiintean- 

 puoleinen, vetinen tahi kuivahko, ja sammalkasvun muodosta- 

 vat tavallisesti Hypnum exannulatiim ja H. flidtans. Savihietaran- 

 noilla on edellisten joukossa aivan harvahkoa Carex norvegica 

 tahi pienempia C. ^zorv. -palvia. 



Savitaustoilla vallitsevat kaikkialla Carex norvegica- suoi (Kivi- 

 niemi, Kempele, Lumijoen selan ranta j. n. e.). 



Carices salinw kasvavat hietarannoilla pienina ryhmina eli 

 palvina tahi muodostavat niittya yhdessa muiden heinain kanssa 

 (Koskela j. n. e.). Savirannoilla on sen sijaan kaikkialla ympa- 

 ristosta jyrkasti eroavia Carex salina- ja maritima-m\ii^]k. Eri 

 muodoista kasvaa C. fiavescens usein veden aaressa hiedalla ja 

 soralla, jotavastoin C. fitsca on saviperaisten maiden saroja. 



Trigloch.maritimum onyleensa harvinainen tahi niukka hieta- 

 rannoilla. Savi- ja kutusavirannoilla esiintyy se sitavastoin va- 

 liin aika suurina, paikalle leiman antavina ryhmina (Kempeleen- 

 lahden ranta j. n. e.). 



Alueen ulkopuolella kasvaa Spergularia canina soranse- 

 kaisella savimaalla ja Atriplex latifoUa salina savirannoilla Sa- 

 lon Lumijoenselan puoleisella rannikolla. 



