Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23. n:o 5. 115 



Leppaii {Almis incana) arvelee kansa yleensii savikasviksi. 

 Lukuunottamatta varsinaisia hiedikkorantoja kasvaa leppiiii enem- 

 miin tahi viihemman pitkin koko aluetta. Kellon Kiviniemessii 

 on joitakin leppiii korkeanpuoleisella hietatormallii havumetsiin 

 ja kedon laidassa. Syvempiina on tiissakin alia kutusavea, jonka 

 takia kansan arvelu lienee jossain maarin oikeutettu. Kortetta 

 (Eqvisetum limosum) pidetaan myoskin savikasvina. Takalaisilla 

 rannoilla kasvaa sitii enemmalti ainoastaan Kempeleenlahden 

 rannan saviperaisilla taustoilla n. s. rommakoissa eli suolahdel- 

 mien perukoissa seka yhdessa Carex saUna'in kanssa. Lisiiksi 

 on sitii niukemmalti Koskelan rannan pehmytpohjaisissa rapa- 

 koissa ja perukoissa. 



Paitsi maanlaadusta, riippuu kasvullisuus rantaniityillii ku- 

 ten muuallakin etupaassa kosteussuhteista. Tama taas joh- 

 tuu lahinna pohjaveden etaisyydesta eli paikan korkeussuhteista 

 ja osaksi myos paikan kiinteydesta. Merenrannalla vaikuttaa 

 lisiiksi viela meriveden nousu ja lasku. 



Kuten ennemmin on selitetty, tapahtuu nailla rannoilla eri 

 tuulien vallitessa melkein saiinnollinen meriveden nousu ja lasku, 

 jolloin osa niittyii on viiliin veden peitossa, valiin kuivana. Meri- 

 vesi vaikuttaa rannan kasvullisuuteen monella tavalla. Se kas- 

 telee maan, huuhtoo siina kasvavia kasveja, tuo suolaa muka- 

 naan, vie maasta ja kuljettaa toisiin paikkoihin humusta, kas- 

 vinjatteita, hienoja mineraaliaineita j. n. e. Viela vaikuttaa se 

 pohjaveteen, joka yleensa niiyttaii olevan samalla tasolla meren- 

 pinnan kanssa. Usein nimittain eri kohtain korkeutta ja pohja- 

 vettii mitattaessa poran tekema reika tiiyttyi vedella korkeam- 

 malle kuin meriveden pinta — seurauksena siita, etta korkeam- 

 man veden aikana vesi oli tayttiinyt lamperot ja alangot ja las- 

 keutui maassa hitaammin kuin nopeasti aleneva meri. 



Samoja rantoja eri vedenkorkeuksien aikana kulkiessa na- 

 kee helposti, mihin vesi milloinkin ylettyy ja mitkii kasvialat 

 milloinkin ovat veden peittiimia. Tiilloin huomaa, miten itse 

 ranta-alueellakin kasvipeite vaihtelee seuraten vedennousurajoja. 



Etaisyys vesirajasta ei niiyta paljoa merkitsevan. Fes- 

 tiica rubra kasvaa tavallisesti etempana vesirajasta paikoilla, joi- 

 hin vesi harvoin ylettyy. Jos veden aaressii oleva Calam. stricta- 



