116 /. Leiviskd, Oulun seudun mereiirannoista. 



sarkka on tavallista korkeampi, ilmestyy siihen heti Festuca seka 

 muita Festuca-Silueen kasveja. 



Samasta syysta voi itse ranta-aluekin supistua tavattoman 

 kapeaksi ja maaniityn kasvit kasvaa melkein vesirajassa, jos 

 ranta on jyrkkii ja paikan asema sellainen, ettei merivesi tuu- 

 lellakaan kiipeii kovin korkealle (syva ulapan ranta, niemen suo- 

 jassa j. n. e.). 



15's 1900, Vs 1901. Tallainen kohta on esim. Reuksenlah- 

 den eteliirannalla. Rannan keskipaikoilla alkaa taalla laidun- 

 maitten jalkeen niittyranta, joka aluksi on kapeana, jyrkkiina 

 reunuksena. Maanlaatii on hietaa (hieman savea seassa). 



Vesirajassa kasvaa kapealti Agr. alba, Eleoch. unigl. ja joita- 

 kin El. iKil. Niiden seassa on yksinaisia Carex maritimasformis 

 ja Aira &o^f?z.-tiippaita. Ylapuolella — vaan viela aivan lahella 

 vetta on Calam. strida, Trigl. marif., June. Gerardi ia. ninkalti PJia- 

 laris sekii taasen vahan ylempanii Festuca rubra. Ruohoja on 

 Olaux, Primula, Farnassia, y. m. Ilman mitaan rajaa seuraa 

 sitten samalla niittyreunuksella SonehuSj Valeriana, Leontodon, 

 Spircea, Aira ccespitosa idi Tlialictrum flavum. Lahella olevain lep- 

 pain suojassa Milium. 



Paitsi korkeutta ja laineiden huuhdonnalle altista kupe- 

 rnutta, vaikuttaa kasvipeitteeseen vielii hiiomattavasti maan- 

 pinnan kiinteys. Rannoilla on paitsi tonkyroita ja muita kor- 

 keampia, kiiperia kohtia melkein tasaisia kiinteita paikkoja, joissa 

 maa on ikaankuin tallattua. Kasvullisuus niissa on harvaa, pienta 

 ja kituvan nakoista, ja paikka nayttiia kiirsivan kuivuutta. Kor- 

 kean veden aikana ei vesi paiise tunkeutumaan tiivin pinnan 

 lapi, ja veden aletessa kuivaa pinta jalleen sukkelaan. Taten 

 tulevat kiinteat kohdat olemaan korkeampain kumpurain tapai- 

 sia, ja kuivemman ranta-alueen kasvit asettuvat niille hiiolimatta 

 siita, etteiviit ne juiiri ollenkaan kohoa pehmeampia kohtia kor- 

 keammalle. 



Niittyrantojen jako. 



Seudun niittyrantoihin tutustuessa huomaa eri rantojen kas- 

 vullisuudessa yhtalaisyyksia, joiden kautta rannat jakautuvat muu- 



