Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n.o 5. 117 



tamiin ryhmiin, niin ettii kunkin ryhmiin hieman erilaisille ran- 

 noille voi esittiiii yhteisen tyypin, jota ne kaikki muistuttavat. 

 Kuten ennemmin on jo viitattu, ovat nain saadut rantalaadut 

 huomattavassa yhteydessa rannan aseman ja maatumista- 

 van kanssa. 



Kunkin paikan kasvullisuuteen vaikuttaa etupaassa korkeus- 

 ja kiinteyssuhteet sekii maanlaatu. Ennen on jo selitetty, miten 

 rantojen maatuessa veden aareen muodostuu valiin kiintea ja 

 tasanen, valiin pehmyt ja vesiperiiinen, valiin uurteinen ja kum- 

 purainen niittypohja j. n. e. — riippuen etupaassa paikan etai- 

 syydesta joki- tahi purosuista seka rannan enemman tahi va- 

 hemman suojatusta asemasta. Huomattavana on lisaksi rannan 

 tausta. Toisin paikoin on ranta-alueen ylapuolella matala saari- 

 maa tahi alava pensasniitty, toisin paikoin maki tahi viettava 

 niittyrinne, valiin hieta- valiin savipohjaisia maita j. n. e. — ja 

 kulloinkin muodostuu niittypohja, etenkin vahan ulempana vesi- 

 rajasta, erilaiseksi eri taustojen vaikutuksesta. Mutta rannan 

 tausta on itsekin entisena rantana ollen useinkin samojen maa- 

 tumistapahtumain synnyttama kuin rantakin, ja siten juuri kos- 

 teus- ja kiinteyssuhteet seka maanlaatu ja niiden kautta eri kas- 

 vullisuuslaadut ovat huomattavassa yhteydessa rannan aseman 

 kanssa. 



Naihin seikkoihin katsoen voi seudun merenrannalla eroit- 

 taa seuraavat rantalaadut: 



I. Jokisuiden laheisyydessa olevat suojaamattomat 

 ulappojen rannat. 



Jokien (tahi ojien) tuoman lietteen takia ovat rannat enim- 

 makseen matalavetisia. Maatuminen on samasta syysta hyvin 

 tuntuva. Lahelle jokisuita joutuu karkeampi hieta, etemmas 

 hienompi, savensekainen. Aallot ajavat sen rannalle matahksi 

 kummuiksi ja siirkiksi, jaat auttavat tata tyota ja lykkaavat ran- 

 nalle harjanteita ja uurteita, joita aallot yha edelleen tasoittele- 

 vat ja pyoristelevat. 



Hietataustaiset rannat ovat useasti kapeita, silla sarkille 

 asettuu rantapensikko leveten rantaan pain. 



Paitsi harjanteiden ja uurteiden muodostamisessa, esiintyy 



