118 I. Leiviskd, Ouliin seudun merenrannoista. 



jiiiden vaikntus nailla rannoilla loisellakin tavalla. Syksyisin ja 

 keviiisin painautuvat korkean veden aikana liikkeelle lahteneet 

 jaiit rantaa vasten ylempana tavallista vesirajaa. Taten synty- 

 vat todenniikoisesti nuo kiinteiit ja ikiiankuin tallatut kohdat, 

 joita tapaa kaikkialla tallaisilla rannoilla. ^) 



Samaten siirtelevat jaat pehmeaa pohjamaata vesirajasta 

 ylemniiis niitylle. 



Niimat niittyrannat ovat epatasaisia, taynnii alankoja, not- 

 kelmia ja kumpuroita. 



Vesirajassa kasvaa miten milloinkin laajalti tahi kapealti 

 EJeocharis palustris, niukemmin E. uniglumis. Agrostis alba muo- 

 dostaa ryhmia ja reunuksia, ja itse rantaniityn paakasvina on 

 Calam. stricta. Pikku lahdelmien pohjukoissa, notkelmissa, rin- 

 teilla ja Calam. stricta'n seassa kasvaa etenkin leveammilla ran- 

 noilla Carex juncella, C. aqvatilis ja C. salina-muo\.o\di. 



Jaiden lykkaamat kapeammat harjanteet ovat tavallisesti 

 ruohorikkaita {Lathyrus pal., Viola pal., Euphrasia bottnica, Co- 

 marum y. m.), kumpuroille ja leveammille harjanteille asettuu 

 pian Alniis incana ja 8alix phylicifolia. 



Hietataustoilla muuttuu ranta joko tiheaksi lepikoksi (Hieta- 

 saari, osa Salon rantaa) tahi epatasaiseksi pensasalueeksi, jossa 

 on niittylamperoita ja kiinteampia pensasalustoja vuorotellen 

 (Koskelan ranta, Kellonkraaselin itaranta), tahi ylenee matalalla 

 rinteella maaniityksi (Halosenniemi, Kiviniemi). 



Savitaustoilla on rantasarkkien jalkeen liejupohjaisia 

 latakoita, Carex norvegica-soiia. ja markia Carex maritima-, C. sa- 

 lina- ja Eqvisetiim limosiim-niiiiy]3i vaihdellen kiinteampain Fe- 

 shica & Calam. stricta j. n. e. maiden kanssa. 



II. Etempana jokisuista olevat siiojaamattomat ulap- 



pojen rannat. 

 Vesi rannan edessa on syvempi kuin muilla niittyran- 

 noilla. Maatuminen on vahaista ja ranta ylenee leveiksi 



1) Laajemmat kiinteat tantereet, jotka tekevat monessa paikassa niityn 

 huonokasvuiseksi, johtuvat maanlaadusta. Savensekainen hieno hietamaa 

 kuivaa ohuen pohjaliejukerroksen kanssa tiiviiksi kuoreksi, jossa kasvit eivat 

 voi vapaasti kasvaa. 



