Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 119 



hietasjirkiksi tahi nousee kapealla rinteella tahi suorastaan kiin- 

 teiiksi, yksijaksoiseksi tonkyramaaksi. Taustana on kuivahkoa 

 lepikkoniittya, jonka takana paikoin on alavampia niittymaita. 



Ulapparantojen leveillii hietasiirkilla kasvaa Calam. drida, 

 Feshica y. m. tahi hiedikkorantojen karu kasvuUisiuis seassa 

 olevine niittyheinineen. 



Tonkyrarannoilla on vesirajassa oleva ^/<?oc/ianVvyohyke 

 kapea ja voi valiin puuttua kokonaan. Kapealla rinteella kasvaa 

 Calam. strida tahi Ca?-e;r-lajeia ja itse toyraiilla ja sen reunoilla 

 on harva heinakasvu (Junciis filif., Festuca, Carex vulg., C. salina- 

 muotoja, seassa Salix pJiylic, S. repeats, Lathynis pal, Valeriana 

 y. m.) tahi + runsas heina & ruohokasvu (Lathynis pal, 

 EJiinantlms, Fjuplirasia, Comarum, Festuca y. m.). 



Leppien juurilla on Agrostis vulg., A. canina, Juncus filif., 

 Ruhis ard., Valeriana y. m. vaihtelevasti. 



Viimemainittuja rantoja on Kuivaksen (Patenniemen), Salon 

 Maksan ranta ja s. t. pienempia kohtia. 



III. Maatunut meren matalikko. 



Rantavesi on laajalti matalaa. Edessa on kivia ja kareja, 

 jotka suojaavat rantaa jaiden ja aaltojenkin vaikutuksilta. Paikka 

 on etaalla jokisuista, ja tausta on matalaa niemi tahi saarimaata, 

 josta ei vieraita aineita joudu rannalle. Tasanen niitty syntyy 

 siten, etta meren pohja veden paetessa jaa kuivaksi. 



Tallaisilla rannoilla on sammaleton Eleoch. unigl & Agr. 

 alba & Juncus Oerardi-nniiY. 



Etemmas vesirajasta mennen katoaa ensin El unigl sitten 

 Agr. alba. Calam. strida tulee sijaan, jos maa pysyy alavana ja 

 vahan kosteahkona, ja rantavyohykkeen takana on nyt Juncus 

 Gerardi & Cal strida-mxiiY • Jos taasen maa tulee kuivemmaksi 

 ja kiinteaksi ilmestyy Carex glareosa seka Festuca. Valiin jaa 

 Juncus Gerardi yksinaan vallitsevaksi. Paikoin on sitten kor- 

 keamman maarinteen alia taasen kosteahkoa maata ja sellaisilla 

 kohdin tavallisesti Cal strida & Carex juncella-nuiiY . 



Tallaisia rantoja on Kellonkraaselin etelainen, Hietakarin 

 luoteinen ja Kotakarin itainen ranta seka Kotakarin ja Pultavan 

 maatunut vali. 



