Acta Socielatis pro Fauna et F'lora Fennica, 23, n:o 5. 121 



Jos ranta on savimaata on Agrostis f(/6a-vyohykkeen yla- 

 puolella vesilatiikoita ja Carex norvegica-soiiR Carex salina- ja 

 Equisetum Z^w^05Hm-niittyineen. Muussa tapauksessa muuttuu 

 J[<7ro.9fi5-vyohyke Calam. strida tahi Calam. stricta & Carex-rm- 

 tyksi ja kuivemmilla kohdin on tiialliikin Cal. stricta, Festuca, 

 Jiincus Gerardi, Carex glareosa-SLYOJa (kaikki tahi 2 — 3 ker- 

 rallaan). 



\ Tiillaisia rantoja on Kempeleenlahden perukka, ranta Sa- 

 lonniemen kainalossa, osa Reuksenlahden rantaa, y. m. 



Muistiinpanoissa kuvattu Seipiperanlahden ranta on edel- 

 listen rantalajien valilla. 



V. Rannat kapeine, jaiden lykkaamine har- 

 janteineen. 



Kellonkraaselin koillis- ja Salonniemen Muikiin rannalla on 

 pehmea maanlaatu, johon sivuilta pain ajautuvat jiiat lykkaavat 

 kapeita harjanteita. Salon luona kulkevat jaat Kempeleenlahden 

 pohjukkaan pain, Kraapelin luona merelta pain saaren ja Kel- 

 lon Kiviniemen valiseen salmeen. Molemmissa kohdin suojaa 

 rannan asema kovien lounais-luode tuulien nostamalta aallokolta, 

 joten vesi ei paase tasoittamaan eika hajoittamaan niitii har- 

 janteita. 



Pehmeiden lieterantojen Eleocharis — Agrostis alba — Calam. 

 stricta & Carex-miityjen keskelle muodostiui taten kapeampia ja 

 leveampia harjanteita muine kasveineen {Festuca, Latkyriis, 

 Bhinanthus, Euphrasia y. m.). 



Edellamainitut rantalaadut, joille lisaksi loytyy kaikellaisia 

 valimuotoja, kuvaavat snurempia aloja kasittavia niittyrantoja. 

 Monenlaatnisten pienempain niittykohtain ohessa tapaa iilappo- 

 jen rannoilla ja merensaarilla pienia lahdelmia, joiden ranta 

 kuuluu melkein aina samaan pikkulahtityyppiin. 



VI. Pikkulahtien rannat. 

 Molemmin puolin olevat pikkuniemekkeet suojaavat rantaa 

 jaiden ja osittain aaltojenkin vaikutuksilta. Perukassa on maa 

 ravintorikasta ja pehmeahkoa, ja ranta nousee tasaisena rinteenii 



