122 T. Lriviskd, Oiilun seudun merenrannoista. 



liihellii olevaan pensikkoon muodostaen sen juurelle kaarena 

 kiertiivan pengermaan. 



Veden aiiressii kasvaa aina EleocJiaris ja useinkin merisa- 

 roja sekii Agrostis alha. Rinteellii on rehevaii Calam. stricta & 

 Carex (juncellaj-miayix ja sen ylapuolella runsaskasvuinen ruoho- 

 vyo {Lathyrus pal, Euphrasia, Comarum y. m.). 



Tammoisia pikkulahtia on kuvatta m. m. Patenniemen ja 

 Kellonkraaselin rannoilta. Lisaksi on niita Kraaselin, Akion, 

 Kotakarin, Hietakarin ja Laitakarin rannoilla. 



Miten rantaniityt muuttuvat. 



Rannan muodon ja kasviston voi otaksua pysyvan paapiir- 

 teissiian suunnilleen samanlaatuisena aikojen vieriessa. Maan 

 kohotessa, jokien tuodessa lietetta ja aaltojen seka jaiden ran- 

 toja muovaillessa maatuu ranta alinomaa samaan tapaan. Pai- 

 koin syntyy matalia, tasaisia rantoja, paikoin jyrkempia ja pen- 

 kereisiii aina sen mukaan millaiset olosuhteet kullakin paikalla 

 vallitsevat. Kasvullisuus myoskin yha edelleenkinpain valtaa 

 maatuneita paikkoja samojen saantojen miikaan kuin nykyaankin. 



Jokainen erityinen kohta rantaa on sen sijaan alituiseen 

 muutosten alaisena. Nykyinen veden aaressa oleva kostea Eleo- 

 cJiaris-, Calamagrostis stricta- tahi Carex-2i\\xQ kuivuu kuivumis- 

 taan. Kasvit siirtyvat rannemmalle ja kuivemman maan Festuca 

 y. m. valtaa niiden tilan. Kasvit valtaavat ylipaansa kunkin pai- 

 kan siina jarjestyksessa kuin ne kasvavat rannalla veden aaresta 

 maalle mennen. Lopputuloksena on aina taustan kasvisto — 

 kuivan tahi kostean maan lajeja aina sen mukaan, miten paikka 

 sattuu kulloinkin muodostumaan. Yleisemmin kay kehitys kos- 

 teammista yha kuivempiin ja kuivempiin. 



Kellonkraaselissa nakee kasviston muutokset eri asteissaan. 

 Saaren maanpuolella kohoaa paraikaa vedesta toinen, siihen plan 

 yhtyva pieni niittysaari. Joitakin vuosia sitten oli tama suurim- 

 maksi osaksi EleocJiaris pahistris-msiidilikkoa Agrostis a?k(-saarek- 

 keineen ja pienine Calam. s/?7*c^a-palvineen. Nykyilan on saari 

 jo laajalti niitettavaa El pal & Agrostis a^&a-niittya ja Cal stricta 



