Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, 11:0 5. 128 



on anaslanut yhti suurempia ja suurempia aloja. Niiin lienee 

 Use Kraaselikin aluksi kehkeytynyt. 



Alavilta rannoilta sisemmiis mennen tapaa aluksi ensi pen- 

 sikoiden takana yha ranta-aluetta merisaroineen ja muine ranta- 

 kasveineen. Loivain lepparinteiden yliipuolella on sitten osittain 

 tuoretta Aira ccespitosa- tahi Agrostis-nWiiY^ lamperoineen, osit- 

 tain reheviia merensaarilehtoa, jossa leppain suojissa kasvaa 

 runsas MiUiim, Ccdamagr. lanceolata ja kaikellaisia ruohoja: Cor- 

 nus suecica, Valeriana, Spircea, Angelica y. m. Tallaista lehto- 

 niittya on suurilla aloilla. Sisemmas mennen nousee maa loi- 

 valla rinteella tahi melkein huomaamatta kuivaksi niittymaaksi. 

 Leppiia kasvaa harvemmalti, ja harvahko Aira flexuosa ja run- 

 saat Hieracia umheUaia ovat vallitsevina. Maa kuivaa vielii enem- 

 rniin ja harvain leppain seassa on runsaasti katajia seka miin- 

 tyjii. Maassa alkaa nakya Polytriclmm {gracile m. m.), petiran- 

 jakalaa ja Empetrum. Yhii suuremmat ja suuremmat alat saarta 

 kayvat kankaan luontoisiksi, ja ennen pitkaa lienee saaren kes- 

 kusta peuranjakalaa, Hylocomium'eiEi ja puolanmarjoja kasva- 

 vana mannikkona. 



Saaren liinsiosassa olevalle entiselle karipaikalle on sen 

 sijaan kasvanut pieni kuusikko (ryhma). 



Paitsi rannikon kohoamisen takia tapahtuvaa hiljaista nuiu- 

 tosta, sattuu rannan muodossa usein muitakin tuntuvia miuitok- 

 sia. Sellaisia osoittavat esim. kaikki nuo n. s. vanhat rannat 

 — matalammat tahi korkeammat rinteet, joita usein niikee tasai- 

 silla rannoilla etempana vesirajasta. Ne ovat eri ikiiisiii, mikii 

 30, mika 12 vuotta j. n. e. Namat ovat muistoja jostain erin- 

 omaisemmasta, tavallisuudesta poikkeavasta vuoden ajasta tahi 

 sattumasta. Rannan maatuessa tasaisesti vuosi vuodelta, syn- 

 tyy jonain vuonna vesirajaan korkea, kiinteii harja, joko viihi- 

 tellen erityisen tuulen pitemman aikaa puhaltaessa tahi yhtiikkia 

 jaiden tahi myrskyn luomana. Toisina vuosina tapahtuu maa- 

 tuminen taasen tasaisesti, ja iiskeinen harja jail yha ylemmiis ja 

 ylemmiis maalle. 



Kellonkraaselin kaakkoisrannalla oli ennen matala ja markii 

 Eleoch. pal-, Agr. alba-, Carex juncella & Calam. str id a-nuiiy, ja 



