96 Hdyren, Vegetationen pk tillandningsomradena i Ekenas skargard. 



Den har tydligen uppkommit ur namnda sanka ang, hvilken 

 genom dikningen plotsligt blifvit torrare. Darvid hafva griisen 

 vikit tillbaka for orterna, hvilka ater nodgats lamna plats for 

 Agrostis. Angen omvandlas smaningom till fast ang med Carex 

 vulgaris och Agrostis. 



Mellan denna ang och sanka angar med Carex aquatilis 

 och utan Sphagnum fmnes en ofvergangszon, afven utsatt 

 pa kartan. Bade fuktighetsgrad och vegetation aro tamligen 

 intermediara. Vegetationens sammansattning var invid p. 129 

 foljande : 



Agrostis alba 9 i t. V — VI Erioph. angustifoliiim 4 — 5 



Carex aquatilis 6 (mest ster.) Feucedaniun 6 



C. canescens i sma t. VI Caltha 5 



C. juncella 7 i t. V — VI Lysim. thyrsiflora enst. 



g) Mycket vdta till vattendrdnkta starrdngar. Hit raknas alia 

 de oster om de sanka angarna belagna platser, dar Carex aqua- 

 tilis eller C. juncella antraffas. Har ar mycket vatt, stall vis 

 sankt eller vattendrankt, ty backens vatten skoljer pa en del 

 platser nastan standigt ofver angarna. Arealen ar i stort sedt 

 homogen, ty inga flackar med afvikande vegetation finnas, de 

 harskande starrarterna tillhora en val karaktariserad typ, och 

 ofriga vaxter aro alia af underordnad betydelse. Daremot fm- 

 ner man vid narmare granskning en mangd sma olikheter. 

 Man kan forutom en rand af jordhogar narmast backen sar- 

 skilja platser med enbart C. aquatilis eller C. juncella, med 

 bada dessa vaxter med eller utan C. vulgaris samt med C jun- 

 cella och C. vulgaris. Platser med sistnamnda art jamte C 

 aquatilis saknas. 



Rajiden af jordhogar narmast backen har uppkommit 

 genom dikning. Jordhogarna aro 1—2 dm hoga, fasta, gunga 

 knappast, bra att stiga pa, ty vatten kommer darvid icke i 

 dagen. Dels finnas de sa tatt, att de bilda ett nastan samman- 

 hangande balte, dels atskiljas de af losare, 0,5—1,5 m breda 

 nas mellan angarna och backstranden. 



