Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 6. 101 



mare fast mark infmner sig C. jimcella; sa uppsta blandnings- 

 omraden. Med aftagande fuktighetsgrad blir C. jimcella snart 

 forhiirskande och slutligen allena radande. Jfr. i forteckningen 

 pa tillandningsomradenas viktigaste vaxter om C. juncella. 



C. vulgaris finnes endast i de hogre upp liggande, torrare 

 ofvergangarna till angen med denna art och Agrostis. Det for- 

 tjanar papekas, att denna art har, dar den annu ej bildar en 

 sammanhangande matta, upptrader i ett slags laga tufvor. De i 

 hvarandra invafda rotstockarna binda dyn, och pa grund af 

 att de aro sa tatt sammanfiltade gora de det i hogre grad an 

 i allmanhet ar fallet hos Carex juncella. 



Agrostis alba inkraktar pa de rena starrangarnas omrade 

 fran tvenne hall: jordhogarna langs backen och angen med C. 

 vulgaris och Agrostis. Ifran jordhogarna for graset sina langa, 

 fina rotstockar fram genom mossan, hvilken igenomspinnes af 

 talrika tradar, som gora det hela fastare. Pa det andra hallet 

 ar det aterigen den losa dyn som bindes. 



Eriophoruyn angusti folium, Comarum, Oaliiim palustre, SteU 

 laria palustris och Viola palustris saknas vanligen pa de egent- 

 liga vata-vattendrankta angarna eller traffas endast i fa indivi- 

 der eller glest spridda pa fa platser. Daremot finnas manga af 

 dessa vaxter ymnigt pa jordhogarna, inom ofvergangszonen langs 

 linjen 62 — 65 och langre vasterut pa de sanka angarna. Detta 

 afvensom den omstandigheten, att sistnamnda angar aro torrare 

 an stora delar af de ortfattiga starrangarna, talar for att ut- 

 vecklingen inom ofvergangszonen forsiggar fran W mot E och 

 icke tvartom. Salunda skulle de vattendrankta ortfattiga starr- 

 angarna forr strackt sig ofver en storre areal, men till foljd af 

 dikning delvis ombildats till sanka angar; endast i E^ dar dik- 

 ningen ar dahg, hafva de bibehallit sig. 



For narvarande omvandlas de vattendrankta starrangarna 

 till fastare mark: a) genom intrangande af Carex vulgaris och 

 Agrostis, hvilken process forsiggar i N och S; b) genom att forst 

 ofverga till sanka angar genom den varksamhet, som utofvas af 

 Sph. subsecundum och de atfoljande griisen och orterna, hvilken 

 process forsiggar i W. I samma riktning varka jordhogarna 



