88 Hayren, Vegetationen pa tillandningsomr&dena i Ekenas skargard. 



polens upphof ar dylikt som de andra losa flackarnas. Sar- 

 skildt torde de i Lillangens nordvastra horn belagna kallorna 

 (se sid. 49) vara verksamma. 



Flackar med Ec[visetuyn aro ocksa pa de sanka iingarna 

 af till uppkomsten tvenne olika slag. Nara dypolen finnas tva 

 »naturliga» sadana. Marken ar synnerligen los, sa att det 

 knappt ar radligt att betrada den. Vegetationen utgores af 

 Carex aquat. (5) och Eqvis. fliw. (7), den senare i frodiga 

 exemplar. 



Langre at oster finnas Eqvisetiim-Mckar, som uppkommit 

 genom manniskans atgorande. De aro delar af igengrodda di- 

 ken. Blacken invid p. 109 ar bevuxen med Carex amimll. (6), 

 Eqvis. fluv. (7), Lysim. thyrs. (6). Invid p. B traffas ej mer 

 den frodiga frakenformen, utan Eqvis. limosum (7); dessutom 

 finnes langs denna flacks kanter Glyceria fluitans (7). 



e) Mossar och flackar med Sphagnum. Hit foras alia plat- 

 ser, dar hvitmossor (andra arter an Sph. subsec.) dominera, 

 savida de uppkommit pa det af 8pJi. subsec. bildade underlaget. 

 Sadana platser finnas bade pa de sanka och de vattendrankta 

 angarna. 



Utvecklingsprocessen inledes af Sphagnum squarrosum. Myc- 

 ket sparsamt traffas dynUka, konvexa, svallande, omkr. 1 m^ 

 stora tufvor af denna art redan pa den sanka angen strax N 

 om det stalle, dar backarna forena sig. Pa tufvorna ses glesa 

 stran af Carex ampuUacea, aquatilis, jimcella. 



Langre at V blifva tufvorna med Si^h. squarrosum storre. 

 Deras vegetation framgar af foljande exempel. 



1. Lillangen, S om p. 223. 



Sphagnum squarrosum 9 Galium palustre 6 



Carex ampuUacea 6 Stellaria palustris 6 



Comarum palustre 6 



2. Lillangen, N om p. 223. Till samma vegetation som 

 i ex. 1 kommer: 



Oxycoccus palustris 8 



