Acta Societatis pro Fauna 6t Flora Fennica, 23, n:o 6. 129 



Videbuskarnas bortrodjande (sid. Ill) och angarnas 

 anvandande till bete for boskap (sidd. 58, 111) utofva stort 

 inflytande p^a vegetationen. 



Pa odlingarnas renar forandras vaxtligheten. Detta bar 

 dock tills vidare haft ringa inflytande pa vegetationen i Broviks- 

 omradet, som stracker sig just till de garden, hvilka utat be- 

 gransa de aldre odlingarna och deras renar. De yngre odUn- 

 garna, som icke aro inhagnade och stota direkt till det skil- 

 drade omradet, hafva icke annu i namnvard man hunnit ut- 

 bilda renar. En del af dem anlades forst ar 1898, en forlang- 

 des utat ar 1899. Pa Glams' omrade ofversvammades om ho- 

 sten 1898 (?) nedersta delen af den samma ar upplojda marken. 

 Denna del lamnades at sitt ode, da platsen foljande var besad- 

 des med hafre. Hogsommaren 1899 observerades jamte till 5 m^ 

 bara flackar foljande vaxter, framst mellan plogtiltorna: Dicra- 

 nella cerviculata (sma matter pa stallen, som traffades snedt af 

 solljuset; pa de morkaste stallena rikligt fruktbarande), Carex 

 canescens i t. Ill — V (2 — 3 dm hog; nagot tynande till foljd af 

 den torra vaderleken), Erioph. angustif. 7 i best, om 1 dm^ — 

 3 m^ (frodig), Juncus filiformis 8 i 1—2 dm^, tata, tuflika, fro- 

 diga best. Ill— V. Platsen hade tidigare varit fast starrang. 



Vid ladornas oppningar betrades marken jamforelsevis 

 ofta af djur och manniskor; ruderatvaxter (sarskildt Polygonum 

 lapatliifolmm) upptrada. — Vid gardesgardar blir Anthrisciis 

 stundom hogre an vanligt. — En gangstig loper langs gardena pa 

 Raseborgs mark, en annan tvars ofver dalen i narheten af ran 

 mellan Bro och Glams (sid. 90). Bada aro foga begagnade. 



Isynnerhet pa de vattendrankta angarna finnas palar, som 

 stracka sig langt ned i marken. Kring dem bildas nagon gang 

 mossflackar (sid. 89). 



Jamforelse med aldre kartor. 



Pa landtmateristyrelsen och lanelandtmaterikontoret i Hel- 

 singfors bar forf. varit i tillfalle att taga kannedom om foljande, 

 for det mesta i skalan 1 : 4000 upprattade agokartor, af hvilka 

 delar falla inom Broviksomradet: 



9 



