132 Hdyren, Vegetationen pa tillandningsomradena i Ekenas skargard. 



Tillandningshastigheten per dr. 



Den var aren 

 langs ostra biicken . . . 

 langs vastra backen . . . 

 langs den gemens. armen 



met. 



Siffrorna uti de tre forsta kolumnerna visa, att tilland- 

 ningshastigheten under 1700-talet och forsta half ten af 1800- 

 talet tilltog ratt betydligt. Kartan af ar 1728 (den forst namnda) 

 visar, att vattenleden forbi Raseborg denna tid liknade ett sund, 

 och radde dar mahanda vid hogvatten ganska stark strom, lik- 

 som nu ofta ar fallet i sundet invid Sundsbacka. Genom strom- 

 draget fordrojdes slamafsattningen, och darfor var tillandnings- 

 hastigheten denna tid relativt liten. 



Den stora tillandningshastigheten — 7,6 m om aret — un- 

 der senare halften af 1800-talet far val till stor del tillskrifvas 

 dikenas invarkan. Sadana finnas icke utsatta pa kartorna (pa 

 1841 ars karta finnas nagra parallela linjer, som mojligen bora 

 tydas som diken). Stundom aro omradena narmast backarna 

 betecknade sasom »oduglig strand », »karrvall», »sank starrvall», 

 hvilka epitet, isynnerhet det forsta, synas gifva vid handen, att 

 man tidigare icke stort fragade efter dessa platser. Da ar det 

 icke haller troligt, att man darstades anlade nagra diken, hvilka 

 sannolikt tillkommo forst omkr. 1840 eller efter denna tid. Om 

 saken bar det icke lyckats att erhalla narmare uppgifter. Men 

 afven om det gjorda antagandet ar riktigt, forefaller siffran for 

 hastigheten nagot hog. — Mojligen bar Gronlund fort vatare 

 platser med vattengras och orter till sjalfva viken. 



Pa kartorna af aren 1728 (den forra) och 1769 ar grans 

 uppdragen mellan »hardvall» och »karr» eller »starrvall». Hard- 

 vallens, d. v. s. omradets med Aira ccespitosa, bredd pa Stor- 

 angen soder om landsvagen ar pa den tidigare kartan omkr. 

 50 m, pa det bredaste stallet 60 m, pa den senare kartan 60 



1) Dessa varden fas genom att pa 1899 ars karta direkt uppmata af- 

 standen mellan resp. strandlinjer. 



2) Dessa varden fas ur de approximativa vardena i foregaende tabell. 



3) Medeltal af de bada ofvanstaende vardena. 



