Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 6. 135 



den andra, medan vassen blir glesare, mera smalbladig och slut- 

 ligen afven lagre. Sa triiffades pa ett stiille: 



Phragm/tes communis 8,6 Scirpus lacustris 1 



Heleocharis paliistris ^) 6 Typha angustifolia 1 



Agrostis alba 4 



Nigra meter narmare stranden antecknades: 



Phragmites 7—9 Typha angustifolia enst. 1. 



Heleoch. palustris'^) 6 Galium palustre 7 



Agrostis alba 5 Lysim. thyrsiflora 4 



Scirpus lacustris 2 1. Lythritm salicaria enst. 



Olikheterna mellan dessa platser och Broviken torde vara 

 att tillskrifva vattnets i Fladan salthalt och fattigdom pa upp- 

 losta humussyror. Da vid hogvatten platserna ofversvammas, 

 bildas hufvudsakligen gyttja, foga dy. Vid hogt vattenstand 

 kan djupet stiga till 0,5 m och nagot darofver. Andra tider ar 

 marken torr. Redan detta visar, att platserna hora till »lan- 

 det», dit de afven bora foras enligt den a sid. 11 uppstallda 

 regeln. 



Den sydvdstra och storre delen af Totalfladan ar i NW 

 oppen, d. V. s. fri fran vaxter^ som hoja sig hogt ofver vatten- 

 ytan. Ocksa langs stranden af Degero ar ofvervattenvegetatio- 

 nen sparsam: sma glest staende bestand af vass och saf eller 

 en smal, i strandens riktning lopande vassrand med safbestand 

 innanfor. Pa de oppna platserna traffas Najas marina och 

 Chara (atm. tomentosa), men ganska glest. 



Langs Sundbackastranden finnas stora vattengrasbestand. 

 Narmast den omtalade fria passagen, som fran den oppna de- 

 len af Fladan leder till Totaludd, traffas (se fig. a foljande sid.): 

 a) langst i E tat Phragmites, b) i midten en plats med Scirpus 

 lacustris och laguner och c) i W en zon med Typha angusti- 

 folia och laguner. 



Zonen c fortsatter inat och bildar ett langs hela stranden 

 fortlopande balte, allt emellan afbrutet af laguner. Kafveldunet 



^) Lang och spenslig skuggform. 



