Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 6. 139 



Bottnen fast. Bredd 8 m, djup 0,75—0,6 m. Saledes tackes 

 zonen icke alltid med vatten, atminstone icke belt och ballet. 

 Oafbruten ipa jamforelsevis langa strackor. 



6. Amblysi. fluitans 8 Heleocharis pahistris 6 

 Agrostis alba 7 Scirpus lacustris 6 



Bredd 1 m, djup omkr. 0,5 m. 



7. Amblyst. flu Hans 8 Scirpus lacustris 6 — 7 

 Agrostis alba 7 Galium paliistre 5 



Bredd omkr. 2 m, djup 5 — 4 dm. 



8. Heleocharis pahistris 7,5 Agrostis alba 1 



Zygnema och Mesocarpus (sterila) ratt ymnigt kring gra- 

 sens stammar. 



9. Langst utat finnes Carex vulgaris i tufvor pa omkr. 3 

 dm afst., Agrostis riklig. Inat narma sig tufvorna hvarandra 

 och bilda slutligen ett sammanhangande belt. Samtidigt aftager 

 Agrostis ocb tillkomma nya vaxter. Narmare den fasta starran- 

 gens inre grans antecknades pa ett stalle: 



Carex vulgaris 8 Agrostis alba 5 — 6 



Festuca rubra 6,5 Potentilla anserina 6 — 7 



10. Air a ccespitosa 8 — 9 i t. ^) Trifolium repens 6 

 Festuca rubra 6—7 Viola pahistris 6 



Agrostis alba 5 Plantago maritima 5 ^) 



Carex vulgaris 5 Potentilla anserina 5 



Framst faster sig i sundet uppmarksambeten vid Phragmites, 

 som ar den ymnigaste vaxten. Rotstockarna genomdraga bottnen, 

 ocb formultnande blad ocb stammar bidraga till uppgrundnin- 

 gen. Sarskildt anmarkningsvard ar bildningen af vassbolmar, 

 som bar forsiggar i ganska stor skala. Vattendjupet ar niimli- 

 gen sadant, att isen ofta bortrycker bottensubstans. De kring- 

 flytande isstyckena bortfora om varen en del af de bopflatade, 



1) Tufvorna smi och belt nara hvarandra. 



2) Narmare yttre gransen. 



