Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 6. 145 



sprides af vagorna, mot hvilka det glesa och smala vassbaltet 

 lamnar ett ofullkomligt skydd. Uppat ligger slammet icke mera 

 stilla pa bottnen, utan skvalpas af och an. Vattnet ar narmast 

 stranden grumligt, sa snart vagor finnas. Och ju storre vagorna 

 aro, desto storre ar den grumliga zonen. 



4. Sa snart vattnet gar i vagor, finnes pa stranden en 

 zon, som med bestamda mellanrum ofverskoljes. Vagorna upp- 

 kasta slam, sand och annat, sa att det bildas en anhopning af 

 material langs vattenkanten, d. v. s. den hogst upp belagna linje, 

 dit vagorna na. Dar observerades: stycken af de fina algerna, 

 Potam. perf. och Myriopli. spic; forvissnade vassblad, en och 

 annan del af en vasstam; Fiicus-hiiSir (tamj. sallsynt); pappers- 

 lappar o. d. Allt detta ar blandadt med slam och sandkorn 

 samt alldeles vatt. Anhopningen nadde en hojd af omkr. 1 — 6 

 cm. Pa ett och annat stalle vaxte uti den bestand af Heleocha- 

 ris uniglumis (7). 



Anhopningsrandens beskaffenhet och lage varierar efter 

 vattenstandet, vagornas storlek, den olika tillgangen pa material 

 under oHka tider af aret, langre perioder af vindstilla och storm 

 0. s. V. — Om vattnet langsamt faller, men vagornas storlek 

 varierar, sa att material endast stotvis anhopas (exempel: un- 

 der vackert sommarvader ar vattnet ofta stadt i jamt sjunkande; 

 samtidigt kan det om dagarna blasa t. ex. sydvast, om natterna 

 nordan), bildas flere laga hopningsbalten, skilda fran hvarandra 

 genom storre eller mindre bara sandgordlar. Om ater vatten- 

 kanten langsamt och jamt flyttas nedat, bildas endast fragment 

 af balten, d. v. s. det grofre materialet samlas i nagra dm langa 

 och vanligen belt smala hopar allt efter som sadant tillfores af 

 vagorna. Da nagra tangstycken, delar af vass o. s. v. stannat 

 pa en punkt, samlas darstades afven finare material. Om vatt- 

 net stiger, flyttas de nedanfor den nya vattenkanten belagna an- 

 hopningarnas material upp till densamma. 



5. Pint grus eller grof sand. Narmast vattnet var ste- 

 narnas diameter 2 — 3 cm; langre uppat blir gruset allt finare. 

 Har och dar finnas fragment af anhopningsbalten, tydligen bil- 

 dade under den sankning af vattenstandet, som egde rum under 



forsta half ten af augusti (1898). Bredd omkr. 1 m. 



10 



