Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 6. 147 



Materialet ar saledes iildre iin i 8. Stundom saknas all vege- 

 tation, ofta finnes en sadan. Pa ett stalle sagos: 



Atriplex patula 7 1. (1 cm hog) Rumex acetosella enst. 



Oalium palustre enst. Sagina procumhens enst. 



Polijgoyium aviculare enst. Spergiilaria cayiina enst. 

 Potentilla anserina enst. 



11. Sand med kringstrodda rester af materialanhopningar, 

 lika den i foregaende zon. 



12. Sand. En mangd kvistar, grenar och annat, som 

 fallit hit den tid hygget pagick strax ofvanfor. Har saknas tang 

 och annat, som skulle transporterats genom saltvatten. Vid zo- 

 nens ofre rand hojer sig marken lodrat 1 — 2 dm. 



13. Skogsmarkens rand utat ar mest utsatt for vind och 

 sol. Saltvattnet nar icke hit. Den mycket torra marken bestar 

 af sand, tackt af ett nagra fa mm tjockt lager mylla. Har An- 

 nas manga stnbbar, stadda i de forsta stadierna af formultning. 

 Emellan dem ser man oftast intet annat an mattor af Ceratodon 

 purpureus. 



14. Sjalfva skogsmarken, som langsamt stiger uppat, ar 

 bevuxen med unga tallar och granar. Granen ar nagot ofver- 

 vagande. Ofveralt bestar marken af fm sand med ett tunt la- 

 ger mylla. Vegetationen utbreder sig for narvarande icke utat. 



Sandstrandens lutning ar 10—15°. 



Vikar vid Kallbodafjarden. 



(9. 8. 1898). 



Vikarna aro belt sma, likasa tillandningarna. Vid besoket 

 stod vattnet annu ganska hogt. 



Viken 1. Bottnen utgores af sand, som langst utat, i vass- 

 zonen, tackes af ett endast par mm tjockt slamlager, till stor- 

 sta deleu bildadt af diatomacerik gyttja. Langre inat uppnar 

 gyttjelagret nagot storre maktighet. Viken ar genom Sandudden 

 skiiligen skyddad mot vind och vagor, som endast vid vastliga 

 vindar kunna blifva nagot hogre. De olika vaxtbaltena foljde 

 utifran inat i foljande ordning: 



