152 Hdyren, Vegetationen pa tillandningsomr&dena i Ekenas skargird. 



Viken vid Orsholmen. 



(Jfr. sid. 22). 



Viken mellan den forna on Orsholmen och Torsolandet ar 

 den langst utat mot hafvet belagna plats, dar sotvattensgronal- 

 ger antraffats. Har funnos stora massor sadana. Dessutom fore- 

 kom i vassen ganska mycket al- och bjorklof. Afven hade dar 

 bildats nagra vassholmar; de voro hkval glesa och klena. Re- 

 dan i vikmynningen vidtager Cliara tomentosa, som langre utat 

 tacker stora omraden. Sa bildar arten bl. a. i norra viken pa 

 vitstra sidan af Stoltson vackra angar; langst utat finnes Cliara 

 (8) i grupper (7), men inat tacker den (8) hela bottnen. 



Den mellersta viken pa sodra sidan om Vaxar. 



(Jfr. sid. 24). 



Den pa sockenkartan af ar 1842 nara 80 m langa viken 

 ar nu (10. 8. 1898) endast omkr. 40 m lang. Denna for yttre 

 skargarden stora tillandningshastighet beror pa vikens lampliga 

 form och lage. Viken ar niimligen oppen mot de vida vattnen 

 i soder, sa att sjon fritt boljar anda in till vikbottnen, medfo- 

 rande massor af tang och sand. Och det material, som en gang 

 forts in i viken, drifver icke sa latt bort darifran. Vikens 

 vastra och ostra strander aro ganska branta barg- och stenstran- 

 der, den norra stranden ar lag. Bakom strandlinjen traffas ett 

 af olika zoner sammansatt balte med sand och Fucus, sedan 

 foljer strandang och skogsmark. 



Vid besoket voro vagorna belt sma. Vid vattenranden 

 fanns ingen tanganhopning, endast ett sluttande sandbalte. In- 

 nanfor vidtog en sandig zon: 



Carex vulgaris 6 Trifolium repens 7 



Festiica rubra enst. Spergularia canina 4 



Potentilla anserina 7 



De tva ymnigaste orterna hafva refvor, och Carex vulgaris 

 vandrar ganska latt medels sina rotstockar. Stammarna af Fo- 

 tentilla anserina aro nedtill hvitaktiga, angifvande att bar legat 



